— 183 — 



passerer. Dette sidste er ligetil at forklare; disse Sider og Hjorner af 

 Stabelen er jo mest iidsat for de Sopspirer, som Trækkeii fører afsted. 

 Men at Sopdannelsen kan foregaa midt inde i en ellers «frisk» Stabel, 

 har man vanskeligere for at forståa. Aarsagen er imidlertid neppe nog-en 

 anden end den ene af følgende to, eller beg-g-e. Stablerne er enten iilien- 

 sigtsmæssig- ordnede; den ene Fisk er lag-t paa den anden nden at slutte 

 tæt til den, inde i de fleste Lag er smaa Aabninger, og jo mere «grissen» 

 Fiskestablen er, jo flere smaa Aabninger eller «Trækhul» for Sopspirerne 

 ndenfra og for fiigtig Lnft og Varme har disse Stabler. Eller sopbefængt 

 Fisk er fra først af indlagt i Stablens Indre. Før i Tiden lagde man 

 mere Vind paa at faa kompakte, tætslnttende Fiskestabler, nn stiller man 

 faa eller ingen Fordringer i saa Henseende, maaske ogsaa af den Grund 

 at Lagringen ikke er beregnet paa at skulle vare saa længe, og da «er 

 det ikke saa farligt med en grissen Stabling. At en Forbedring i denne 

 Henseende vilde vise gode Resultater, især i slemme Sopaar, er utvilsomt, 

 men en omhyggelig Stabling koster Arbeide og større Udlæg, det er lige- 

 saa utvilsomt. Forresten er der fortalt mig Exempler paa, at mindre vel- 

 tørret Fisk, som var lagt inde i en Stabel af omhyggelig behandlet tør 

 Fisk, tog Sop til sig, medens den veltørrede Fisk gik aldeles fri for 

 Sop, uagtet den var mere udsat for Træk og fugtig Luft — en Bekræf- 

 telse paå min Mening, at det er selve Fisken som bringer Sop i Pakhuset, 

 hyppigere end at Pakhuset bringer Sop paa Fisken. 



Sluttelig skal jeg tilføie, at der findes enkelte Bygders Fisk, som 

 lettere tager Sop end andres, hvilket paastaaes at hænge paa det nøieste 

 sammen med Befolkningens ringere Omhu med Tørringen. A\ Finmarks- 

 flsken er mindre udsat for Sop end Lofotfisk, kan maaske ligge i Aars- 

 tiden for Tørringen og Temperaturforholde, kanske ogsaa i andre For- 

 holde, som ikke her kan omhandles nærmere. En i denne Sag vigtig 

 Kjendsgjerning, som fortjener at fremhæves med Styrke overfor saa mange 

 Klager fra Udlandet over den norske Fisk, er dette, at Klipflskehand- 

 lerne i Oporto og Lissabon faar sopbefængt Fisk fra alle Lande, intet 

 klipfiskproducerende Land undtaget, og flere viste mig Exemplarer af 

 saadanne Fisk fra Kanada, Newfoundland, Island og Norge med den 

 Bemærkning, at alle Sorter Fisk tog Sop hos dem; fra andet Hold er mig 

 meddelt, med alle Tegn paa at være paalideligt, at den Klipfisk, som bliver 

 værst befængt med Sop, er den franske. Norsk Fisk er hverken den eneste 

 eller mest sopbefængte Klipfisk paa Verdensmarkedet. 



At Sop paa Klipfisk medfører, i slemme Aar, et stort Tab for 

 Landet, er udenfor al Tvil. Men heraf bør man ikke .slutte, at Soppen 

 faktisk skader Fisken, som Madvare betragtet, i samme Grad eller set 

 procentvis ligesaa meget som PrisforrinrjeJsen repræsenterer. Langtfra. 

 Soppen skader Varen og Handelen ganske eftertrykkelig, især under visse 

 Markedsforholde, men Fisken kan ofte være ligesaa velsmagende og frisk 

 som Madvare, uagtet den er temmelig sopbefængt; forst naai- Soppen har 



