for produktionen betragtes som et held, at kvantumet af smaafisk (tit- 
ling) var forholdsvis ringe. 
Seiforretningen, der jo er noksaa ung i Hamburg, har været i sti- 
gende, og man kunde paa foraaret opnaa 33/38 mk., men fremover høsten 
har tilbudet været saa stort, at selv offerter til 28/29 mk. cif finder ringe 
paaagtning nu. Dog maa det betragtes som et held for distrikterne nord- 
paa, at saa store kvanta af denne tidligere tilsideskudte fiskesort finder ud- 
videt marked. 
Ferskfiskhandelen 1903. 
I 1902 indførtes fra Norge fersk fisk og sild i kasser ialt 66 614 
kasser til værdi mk. 1431 710. For 1903 foreligger endnu ikke nogen 
statistisk opgave. Desværre er det heller ikke senere muligt at faa en 
nølagtigere statistik end ifjor, da skibspapirerne kun angiver saa og saa 
mange kasser fisk og saa og saa mange kasser fersk sild uden angivende stør- 
relse, hvilke sorter fisk eller noget til nærmere oplysning, og kasserne er især 
hvad fisk angaar, meget forskjellig i størrelse. Imidlertid kan man se, at 
eksporten fra Norge i fersk sild og fisk tiltager aar for aar, og skjønt endnu 
meget at udsætte paa varens behandling og sortering maa jeg dog medgive, 
at der viser sig bedring, og haaber at det fremdeles maa gaa fremad. Det 
viste sig i sommer, at det ikke lønner sig at sende de simplere fiskesorter 
som hyse og sei 1 den varmere aarstid, der gjordes enkelte forsøg, men 
resulterede kun til tab. Dampskibstorbindelsen er heller ikke hurtig nok 
til denne forretning, disse fiskesorter taaler ikke den lange transport om 
sommeren, det er ofte beklageligt nok at maatte sei hvilken tilstand den 
deilige laks og ørret og kveite ofte fremkommer. Naar jeg taler om laks, 
saa ankom her ved juletider en hel dampskibsladning frossen laks fra 
Sibirien, som fremkom i meget god tilstand, og blev solgt for største delen 
her til 55/60 optil 70/80 pf. pr. '/+ kilo. Dampskibet gaar over med 
stykgods, og er indrettet med frysemaskiner for fisketransporten tilbage. 
For sendelser fra Norge behøver jo ikke fisken at fryse, men kunde der 
fra dampskibenes side vistnok gjøres mere, end der nu bliver gjort. 
Kunde der ikke paa rutebaadene f. eks. indrettes et tæt rum, som ude- 
lukkende benyttedes til fiskekasser, medens eksporten paastaar. Rummet 
maatte oventil kunne tildækkes, saa vil kulden af fiskekasserne selv ud- 
vikle et kjølerum. Saalænge kasserne slænges paa dæk eller mellem al 
anden vare i rummet kan ikke isen holde sig. Naar saa kunde ske, og 
afladerne vilde paase, at kun fersk vare godt iset bliver afsendt, vilde 
denne trafik tage sig nok mere op og ikke saa mange tab og skuffelser 
opstaa. 
