1 Le 1 ls 
sparebankbog i den Nordenfjeldske kreditbank, idet direktionen ikke har 
fundet det hensigtsmæssigt at søge gjennemført en mulig opførelse af is- 
huse i denne termin; man har sin særlige opmerksomhed henvendt paa 
de ydre fiskevær 1 Frøien og Hitteren. 
Derhos har distriktsmødet under *'/; 04 fastsat rimeligere betingelser 
vedkommende den mulige anbringelse af ishuse inden distrikterne. 
Selskabet har faaet til erklæring handelsdepartementets cirkulære 
af 10de november 1903 angaaende en mulig istandbringelse af en fælles- 
lov for torskefiskerierne paa strækningen fra nordre Trondhjems amt til 
og med Stavanger amt. Med cirkulæret fulgte et fra en speciel komite 
under 2den december 1902 afgivet: ,forslag til lov angaaende vaartorske- 
fiskeriet ved Romsdals amts kyster.* Selskabet lod derefter udgaa ind- 
bydelse til Trøndelagens og nordre Romsdals interesserede kommuner, 
fiskeriselskaber, korporationer og fiskere til et møde i Trondhjem 25de 
januar 1904 for at kunne fællesbehandle spørgsmaalet. Ved fiskerimødet 
var følgende repræsentanter tilstede: 
P. Følling, Levanger fiskeriforening. 
I. P. Høsteng, Smølen — 
M. I. Dragsness, Krøien — 
L. O. Hegstad og Sivert Tvete, Trondhjems fiskeriselskab. 
Q. Selvaag, Fillan herredsstyrelse. 
M. H. Astrup, Kristiansunds handelsforening. 
I. A. Brecke, Verran herredsstyre. 
Q. Gjersvig, Tusteren. 
Josef A. Hegstad, Edw. Wahl og Theodor Moe, Trondhjem. 
G. Øwrevik, Tusterens ordfører, H. Nordheim, Tusteren. 
Til dirigent valgtes: Hr. L. OQ. Hegstad. 
Til vicedirigent: Hr. Astrup. 
Fiskerinspektør Wallem var ved sygdom forhindret fra at møde. 
Der oplæstes eu skrivelse fra amtmanden i nordre Trondhjems amt 
ledsaget af en udtalelse fra denne i anledning af afgivelse af erklæringer 
om loven fra distrikterne inden amtet. Amtmanden havde ønsket at del- 
tage i mødet; men det lod sig ikke gjøre, da han var forhindret. 
Ved did følgende diskussion påntå forskjellige udtalelser i retning 
af, at forsamlingen ikke var helt kompetent til at udtale sig om loven, 
dels fordi det var paakrævet, at man bedre satte sig ind i de forskjel- 
lige love m. v., som kunde egne sig til grundlag for en fælleslov, saa- 
ledes ikke bare udkastet til lov for Romsdals amt, men ogsaa f. eks. 
Nordlandsloven og tildels Lofotloven, og dels fordi repræsentationen var 
saa lidet talrig, især fra Trondbjemsamterne, hvor flere havde undladt 
at møde — antagelig hindret af veirforholdene. Enkelte talere troede, 
at det nye forslag til romdalslov ogsaa delvis kunde benyttes i Trønde- 
10 
