— 195 — 
meget almindelig. Selv byfolk, som i tidligere dage kun vidste af at 
bruge krog eller pilk, sees nu at benytte staaltraad-ruser, hvormed de 
letvindtere skaffer sig en ret fisk til sit hjem. 
Med bakkeline har man faaet adskillig større torsk længere ude 
fra land i bergkanterne. Fiskerne har der faaet op til 4 å 6 snes paa 
baaden om natten af smaat og stort tilsammen. 
Af smaatorsk har der i det hele taget været meget at faa paa krog, 
navnlig omkring de ydre øer og i Asker og Bærum; endog helt inde ved 
Kristiania brygger og inde i Bundefjorden har man til stadighed kunnet 
se baade voksne og unge fiskere trække smaatorsk op. En gammel 
fisker i Kirkevig i Bundefjorden har fortalt opsynet, at der har været 
mere smaatorsk i det forløbne aar at se i Bundefjorden, end han kunde 
erindre paa mange Herrens aar. 
I forrige aarsberetning omtaltes den mængde ganske smaa torsk 
paa 5 å 10 cm. længde, som blev trukket op sammen med smaasilden i 
vad. Man udtalte da det haab, at denne aldersklasse skulde presentere 
sig i mængde som madnyttige 1 1903, og dette har stadfæstet sig. 
Fiskerne er tilbøielige til i den nuværende rigdom paa smaatorsk at se 
en virkning af den udsatte yngel fra Flødevigen i 1901. Navnlig synes 
dette at maatte gjælde smaatorsken i Bundefjorden, hvor et stort 
parti yngel udsattes i 1901, og hvor man har vanskeligt for at tænke 
sig, at yngelen i mellemtiden har været paa nogen større vandring, idet, 
som bekjendt, Bundefjorden gaar fra nord mod syd, og yngelen saaledes 
ikke af nordenveiret kan føres ud imod søen. Mængden af ferskvand, 
der falder i denne fjord, er ogsaa kun ringe. 
Af flyndre har der været et middelsaar med tunge, pigvar og 
skrubfiyndre. Enkelte af de udslupne rødspetter har ogsaa været at se. 
Smaahvitting har der været meget af dette aar. Naar det lider 
ud paa vinteren, synes den at forlade grundene og gaa ud paa dybere vand. 
Af ørret har der været under et middelsaar. Langs hele kysten 
nedover har der været klaget over, at ørreten har slaaet mindre godt 
til i-19083. 
Østers. 
Omkring øerne ved det vestre land, hvor vandet er rent, har 
foreningen til forskjellige tider udlagt moder-østers, som har formeret 
sig gunstig. De unge østers har været meget velsmagende. Men fiskerne 
er fremdeles tilbøielige til at tage dem, førend de er fuldt madnyttige. 
Udlægning af moder-østers omkring øerne 1 det indre af fjorden har man 
derimod maattet opgive i det senere aar paa grund af Bjørvikens 
forurensning. 
Der klages som det synes med føie over, at havnevæsenet vedbliver 
at føre det med muddermaskinerne optagne stof ud bag øerne, ved 
