EE 
ganske anden retning end de praktiske, sandsynligvis vilde medføre for- 
øgede udgifter.* 
Spørgsmaalet om udførelsen af saadanne undersøgelser blev 
senere forelagt for den daværende leder af statens fiskeriundersøgelser, 
dr. Hjort, som ogsaa fremsatte forslag om undersøgelse af østlandets 
fjorde. Der blev da i aarene 1897—1898 dels paa østlandet, dels i 
Trondhjemsfjorden udført en række undersøgelser, som bl. a. ogsaa be- 
rørte udklækningsspørgsmaalet, og hvis resultater er offentliggjort i en 
bog af dr. Hjort og mig: ,Fiskeforsøg i norske fjorde*. Dels paa 
grundlag af udenlandske erfaringer og dels paa grundlag af vore egne under- 
søgelser kom vi til den opfatning, at de spæde drivende larver i lighed 
med de flydende eg var udsat for at føres afsted med havstrømmene. 
Vi kunde derfor ikke tænke os, at man ved udsætning af larverne i en 
bestemt fjord skulde kunne bevare dem for denne fjords fiskebestand. Paa 
den anden side ansaa vi de i naturen forekommende eg- og larvemængder 
for at være saa store, at det maatte ansees udelukket gjennem udsæt- 
ning af larver i nævneværdig grad at paavirke en større kyststræk- 
nings mængder af fisk. Vi udtalte derfor bl. a.: ,Saltvandsudklæk- 
ningen bør som et led i problemet om menneskets evne til at gribe vil- 
kaarligt ind i havets økonomi efter vor opfatning ikke opgives; men dens 
arbeidsmetode maa helt forandres.* ,Sagen maa sættes paa det stadium, 
hvor den i virkeligheden befinder sig: forsøgets. Vi mener ikke, at 
man skal gjøre forsøg med udslipning af yngel, men med udklækning 
og opdrætning.* 
Da dr. Hjort senere som medlem af fiskeristyrelsen havde at tage 
standpunkt til bevilgning til Flødevigens udklækningsanstalt, forelagde 
han straks anstaltens direktion det spørgsmaal, hvorvidt man ikke vilde 
optage dette program for anstaltens virksomhed. (Se sth. prp. for 1901— 
1902). Hr. Dannevig erklærede sig imidlertid uvillig hertil; istedetfor 
fremsatte han paa fiskeriraadet 1901 forslag om fortsatte undersøgelser 
over forekomsterne af aarsyngel i østlandske fjorde. Da denne tanke 
vandt tilslutning, erklærede dr. Hjort sig beredt til at yde sin medvirk- 
ning hertil. Med hensyn til planen for saadanne undersøgelser var der 
imidlertid fra begyndelsen af adskillig meningsafvigelse. 
Hr. Dannevig fremlagde til sth. prp. for 1902—1903 (bilag nr. 24), 
et forslag i hvilket han bl. a. udtaler følgende: 
, Vor opgave er af en saare praktisk natur og kan — forekommer 
det mig — løses paa en kort og grei maade: 
Vi undersøger en fjord systematisk og saa nølagtigt som Mining 
slipper yngel i den, undersøger den paany, og hermed fortsættes flere 
aar paa samme maade. 
Viser det sig, at torskemængden øges, saa er man derfor berettiget 
