Pr pe 
paa den del af Skageraks kyst, der ligger mellem Jomfruland og Lyngør. 
De to første ligger i Nedenæs, de to sidste i Bratsberg amt. 
Alene et blik paa kartet er tilstrækkeligt til at vise, at disse 4 
fjorde maa frembyde særdeles forskjelligartede forholde, saavel hvad vand- 
massernes cirkulation som hvad dyrelivet angaar. 
Betragter vi de specielle karter over disse fjorde, der findes indtaget 
andetsteds i beretningen, vil vi yderligere finde dette indtryk bekræftet. 
Sandnesfjorden (se kart over Dahls vadtræk bilag II) er en ca. 
1 mil lang, smal og aaben fjord, der straks søndenfør Risør skjærer sig 
ind fra det aabne Skagerak. Den har i mundingen endel mindre øer, 
hvorimellem der fra den uregelmæssige dybrende, der fører ind fra Skage- 
rak, fører flere dybe render, hvori dybderne i det ikke meget nøiagtigt 
oploddede specialkart varierer mellem 20 og 50—60 meter. I fjordens 
midtre parti gaar dybden op til 75 m. for derefter stadig at aftage ind- 
over fjorden, indtil den i det inderste smale parti fra Kjenæs til fjordens 
bund varierer fra 12—20 meter. 
Søndeledfjorden, der er en af de merkeligste fjorde paa hele Skage- 
raks kyst (se kart bilag I), munder ud nordenfor Risør. Den er udad 
lukket ved en række af store og smaa øer, hvorimellem der fører en stor 
mængde sund af varierende dybder, og hvoraf det dybeste, nemlig det, der 
østenom øgruppen fører forbi Risør, er ca. 50—60 meter dybt med en 
kort og uregelmæssig tærskel af ca. 25—40 meters dybde lige ud for byen. 
I fjordens yderste parti er der et bredere bækken med dybder paa 
optil 180 meter, og dette dyb fortsætter sig ind gjennem den nordlige del 
af Søndeledfjorden, den saakaldte Nordfjord. Midt i denne bliver det 
grundere, optil 40—50 meter, og disse dybder fortsætter ind til øen 
Frøina, hvor fjorden bøier om mod syd gjennem 2 sund, et grundere 
vestenfor Frøina, hvori Søndeledfjorden udmunder, og et dybere mellem 
denne og den store ø Barmen. Dette sund, Barmsund, er meget unøiagtig 
oploddet; men jeg har konstateret, at der 1 den uregelmæssige bund gaar 
en rende paa omtrent 30 meter eller noget mere, mens størstedelen af 
sundet er ca. 20 meter dybt. 
Herfra sænker atter bunden sig til høiden 75 meter i bassinet ved 
Rød (Rødsfjord). Herfra fortsætter en ca. 60 meter dyb rende østover 
gjennem den sydlige gren af fjorden, den saakaldte Sørfjord, der har 
render, som varierer omkring 30—40 meter. I det aller østligste parti 
østenfor Hanø synker dybden paa et enkelt sted til 50 meter. 
Ved et ca. 8 meter bredt og ca. 1-m. dybt og ganske kort sund 
staar denne fjord igjen 1 forbindelse med Kranfjorden, der gaar ind 
nordenfor Risør. 
Stølefjorden er en kort, forholdsvis bred og aaben fjord, der 
munder direkte i det aabne Skagerak. 
