LER 
Hellefjord er en liden tærskelfjord eller pol. Den dannes af et 
omtrent 3 kilometer langt og ca. I kilometer bredt bassin, i hvis indre 
del der er dybder paa 60—75 meter. Gjennem et smalt (ca. 200 meter 
bredt) sund staar dette bassin i forbindelse med farvandene i den vidt- 
løftige gruppe af øer, holmer og skjær, der ligger østenfor Kragerø. 
Dette smale sund, der fører ind til Hellefjord, er efter specialkartet 
at dømme ca. 20 meter dybt. Der findes imidlertid kun 3 lodskud i 
renden paa en strækning af over I kilometer. Selv har jeg ikke fore- 
taget lodninger; men efter indvaanernes udsagn skal det grundeste parti 
være noget over 15 meter. 
Fjorden er allerede ved disse dybdeforholde i forbindelse med dens 
beliggenhed karakteriseret som en pol eller tærskelfjord, hvor kun de 
øvre lag veksler regelmæssig, medens de dybere stagnerer. 
I disse fjorde har jeg ved hydrografiske undersøgelser søgt at 
studere vandlagenes vekslinger. 
I Stølefjord har jeg med undtagelse af endel leilighedsvise obser- 
vationer ingen saadanne undersøgelser udført. Paa den ene side har tiden 
ikke tilladt det. Paa den anden side viser dens topografi, at den maa være 
underkastet de samme vilkaar som det nærmeste Skagerak, og at dens 
hydrografiske forholde paa det nøieste maa hænge sammen med de veks- 
linger, som finder sted i kysthavet. Den er i grunden ligesaa meget en 
havbugt som en fjord. 
I Hellefjord har jeg udført nogle faa undersøgelser, tilstrækkelige 
til tydeligt at vise denne fjords karakter. Disse er detaljerede i bilag I 
pag. 31 og i bilag II pag. 87. 
I Skagerak, 2 kvartmil af Risør fyr, blev der i 1905 udført en række 
omtrent 14-daglige observationer fra lste april til 23de mai. 
I Sandnesfjord og Søndeledfjord er der i begge aar 1904 og 1905 
udført en række omtrent 14-daglige observationer over vandets temperatur, 
absolute egenvegt og saltholdighed. Disse observationer er udførte paa 
4 stationer i Søndeledfjord og 2 i Sandnesfjord (i 1904 kun paa 1 station). 
Resultaterne er for hvert af de to aar, stationsvis ordnet, opført i 
bilag II tabel F 1, 2. Stationernes beliggenhed vil sees af det i samme 
bilag pag. 92 indtagne kartskema. 
Fra disse saaledes tilveiebragte fakta har jeg hentet de følgende 
eksempler, der klart vil illustrere, hvorledes vandeirkulationen i disse for- 
skjellige fjorde foregaar, og belyse deres karakter. 
Paa grundlag af 4 rækker af de omtrent samtidige 14-daglige obser- 
vationer, der foreligger for Sandnesfjord og Søndeledfjord om vaaren 1905, 
har jeg opstillet den følgende skematiske fremstilling af de forandringer 
i mægtigheden af de forskjellige vandlag, som foregik i de to fjorde i 
tidsrummet fra 5; til ”%.  Vandlagene er her inddelte i 4 klasser, 
