re JO 
maar at formindske hastigheden i de udgaaende vandlag og kun ubetyde- 
ligt løfte grænsen mellem ud- og indstrømmende vand.*) 
Saaledes strømmede vandet den 10de mai paa stigende vand (se fig. 
kl. 11—1) udover med vekslende hastigheder ned til 5 meter, medens 
vandet i de dybere lag gik indover og i nærheden af bunden atter ud. 
Da vandet faldt, strømmede vanumasserne fra overfladen og helt til 8 m. dyb 
(se fig. kl. 4—51/,) udover med stor hastighed og denne hastighed, fortsatte 
sig øiensynlig næsten uforandret ud igjennem ebben. (Se fig. kl. 6—8). 
De dybere lag strømmede indover med betydelig mindre hastighed. 
Det fremgaar altsaa klart, at de bevægelser, som ovenfor er kon- 
staterede, ikke er frem- og tilbagegaaende bevægelser fremkaldt ved ebbe 
og flod; men at de betegner stadige, mer eller mindre hurtige strømme, 
saaledes som de tidligere 1 dette kapitel skildrede hydrografiske foran- 
dringer viser. 
Ebbens virkning er øiensynlig noget medvirkende til at øge de 
udstrømmende vandlags fart og forøge deres dybde. Floden formaar som 
regel ikke andet end at formindske farten noget og at forringe den ud- 
gaaende strøms dybde i nogen grad og for en kortere stund af flodtiden. 
Undertiden kan den fremkalde en kort hviletilstand eller i høiden 
maaske bringe dele af de øvre vandlag til åt bevæge sig indover med 
svag fart. 
Det er overhovedet vanskeligt at fastslaa, hvor stor delagtighed i 
de iagttagne forandringer 1 strømhastigheden man kan tilskrive ebbe og 
flod, netop fordi denne faktor her er af saa liden betydning sammenlignet 
f. eks. med de niveauforandringer, som vindforholdene fremkalder, og 
sammenlignet med de langt mægtigere forandringer i vandmasserne, der 
stadigt foregaar i forbindelse med forandringer i Skageraks vandmasser, 
hvorpaa jeg tidligere har fremdraget karakteristiske eksempler. 
De vekslinger, der saaledes stadig foregaar i de to fjordes vand- 
lag, kan med lethed yderligere belyses ud fra det foreliggende mate- 
riale. Naar jeg lader det forblive med de her fremdragne eksempler, 
da sker dette for ikke unødig at trætte de læsere, der ikke besidder 
særlig fagkundskab paa dette omraade. De læsere, som maatte ønske yder- 
ligere at forfølge de vekslende forholde, henviser jeg til bilag II, hvor 
tabel F indeholder alle de oplysninger, jeg besidder. 
De observationer, der foreligger fra Hellefjord, kan sammenfattes i 
følgende tabel: 
1) Det bør anmerkes, at den observationsrække, der viser den svageste udgaa- 
ende overfladestrøm med en sagte indgaaende strøm fra 2—12 m. og sagte udgaaende 
strøm i 12—20 m. dyb, blev tagen den 9de mai. Denne dag herskede der østlig kuling, 
hvilket formentlig har været væsentlig medvirkende til at bringe de dybere lag til at trække 
sig udover og sætte de øvre lag indover, medens kun det aller øverste lag strømmede ud. 
