Hvor stor del af de torskemængder, som rusefiskets udbytte giver 
os et billede af, er nu gydefisk? 
Hvilke størrelser forekommer? 
Dette 
spørgsmaal har jeg søgt at besvare ved at maale større partier af 
rusetorsk. 
Paa tab. B. 2 (Bil. II) har jeg fremstillet resultatet af flere saa- 
danne maalinger og som det vil sees danner den tabel, som nedenfor 
gjengives, et typisk billede af, hvilke størrelser der forekommer. 
138 rusetorsk (vegt levende 50 kgr.) | 
Fiskens 782 rusetorsk Søndeledfjord 4 1905 Fiskens 
længde i Søndeledfjord : ; å længde i 
centimeter 5 1—9/1.1905 ee en ae centimeter 
906 
20 1 ekspl 20 
21 3 — 21 
22 Gb — I ekspl. 22 
23 12 — 23 
24 97 — 24 
25 54 — 25 
26 6l — HM = 4 ekspl. 26 
27 49 —- 9 —= 5 — 27 
28 66 — 6 — 6 == 28 
29 bø == | 18 — 6 — 29 
30 90 — | DA ye = 30 
31 EE 4 = 31 
32 7 E EO aa 2 — 32 
33 39 — NE == ler 33 
34 per ETEN AM UO 1 == 34 
35 5 38 — KE rer oe 35 
36 PE ud == 36 
37 re 2 JR 37 
38 SP d6 —= anode 38 
39 NE Meg en EE 39 
40 SG == V= 40 
41 et reel 41 
42 EO ET SØR 492 
43 2 le lege SS 43 
44 DK > 44 
45 == EEE 45 
46 ete ba bere x 46 
47 K R 47 
48 YI = LÆR 48 
49 1 .— liv ki= 49 
Tilsammen 787 ekspl. | 99 ekspl. 39 ekspl. 
Ved siden har jeg opført resultatet af en undersøgelse af kjøns- 
organernes tilstand hos 138 rusetorsk fra Søndeledfjorden, der i dette 
øiemed er blevne undersøgte af mig december 1905. Jeg skal herunder 
anmerke, at det ikke med sikkerhed kunde afgjøres saa tidlig paa aaret, 
hvorvidt alle de som umodne betegnede fisk ikke kom til at gyde i 1906. 
Det var endog for manges vedkommende særdeles sandsynligt at de vilde 
komme til at gyde. | 
