Det fremgaar herat, at mindst 3 fjerdedele af de torsk, der fiskes 
i ruserne om høsten og vaaren, er fisk, der enten skal gyde eller har 
gydt i samme sæson. 
Af det ovenstaaende fremgaar det nu med tydelighed, at der i 
alle saadanne fjorde, hvor der drives rusefiske, findes ikke ubetydelige 
torskemænger, der om vaaren gyder 1 fjordene under isen. 
For Søndeledfjordens vedkommende foreligger altsaa følgende fakta: 
Høsten 1903 foregik der et rigt torskefiske, som paa vanlig vis af- 
brødes af kulden, der drev fisken ned paa dybere vand, og fjorden lagde sig. 
Vaaren 1904 laa isen i Søndeledfjorden til midt i april og for de indre 
fjorddeles vedkommende til slutten af april. Hele vinteren og de første 
vaarmaaneder var fiskemasserne uberørte af fiskeri med undtagelse af 
lidt snørefiske, og betydelige torskemængder gjød utvilsomt saavel inden 
isen gik op, som ogsaa efter at dette fandt sted, og det vanlige kortvarige 
rusefiske om vaaren begyndte.') Samtlige fiskere, fra hvem jeg erhver- 
vede oplysninger, var enige i, at der denne vaar var store mænger af fisk 
tilstede. 
Høsten 1904 var der atter et godt rusefiske i fjorden, og der gjor- 
des meget tilfredsstillende fangster, indtil kulden indtraadte og isen lagde 
sig. Vaaren 1905 gik isen op allerede saa tidlig som i februar, noget 
som kun sjelden hender, og det gode rusefiske som da fandt sted, (se 
ovenfor) viste, at der var betydelige mængder af gydefisk 1 fjorden. 
Som det vil sees af tab. C. 1, bil. II faldt denne vaarfangst i sam- 
mendrag saaledes: 
5/9—1%3 1905 22 
== DE 
Tilsammen 1905 4487.9 kgr. 
Torskens gydning begyndte dette aar allerede i første halvdel af 
mars maaned, hvad der noksom fremgaar af, at der allerede i første uge af 
april kunde udsættes store mængder af kunstig yngel fra Flødevigen, og 
det vil af, hvad jeg senere skal anføre, ogsaa fremgaa, at gydning maa 
have fundet sted i mars og mulig tidligere. 
Det kan saaledes med sikkerhed siges, at den overveiende del af den 
fisk, som blev fanget i sidste halvdel af sæsonen, havde gydt inden den blev 
fanget, og at endel af den tidligere i sæsonen fangede fisk allerede havde gydt. 
Af den side 24 refererede tabel vil det fremgaa, at 138 rusetorsk 
veier 50 kilo, hvert kilo betyder altsaa næsten 3 torsk. 
Den ovennævnte vaarfangst i 1905 beløher sig altsaa til ca. 12 000 
1) Lige ved iskanten kunde jeg faa eg i hoven i mængder, og straks isen gik 
op var der store mænger eg at faa i de nylig islagte fjorddele. 
