de OG 
stykker torsk, deraf sikkert 3 fjerdedele eller 9000, som var gydefisk. 
Mere end halvdelen gjød, inden den blev fanget. 
Denne fangst udgjør imidlertid, som det vil sees af bilaget (bil. II, 
tab. C.2), ikke den hele fangst i fjorden. 
Det vil af Bil. II tab. C. 1. 2 sees, at de rusefiskere, fra hvem jeg 
fik opgaver, tilsammen i 1905 fiskede ca. 11 000 kilo torsk. Hr. K. Jensen, 
Kristiania, opkjøbte 16000 kilo, hvoraf noget var fisk, der ikke var fisket 
i fjorden. Hvor meget dette var, foreligger der ikke opgaver over; men 
noget af de overskydende 5000 kilo skriver sig formentlig fra Søndeled- 
fjorden. Over de kvanta fra fjorden, der solgtes i Risør, og hvad der af 
de faatallige opsiddere i fjorden fiskedes til husbrug, har jeg ingen op- 
gave; men de andrager sikkert ikke til værdier, der kan sidestilles med 
de fangster, hvorover jeg har faaet opgaver. 
Af de merkningsforsøg, som jeg vaaren 1905 udførte, og som er an- 
førte i bil. II, tab. D., fremgaar det, at jeg i begyndelsen af april mer- 
kede 433 rusetorsk i Søndeledfjorden. Af disse blev der af rusefiskere 
i sæsopen indtil udgangen af mai gjenfanget 55 stykker, altsaa ca. 12.6 %. 
Jeg vil ikke tillægge resultatet af dette lille forsøg nogen afgjørende 
betydning for spørgsmaalet om, 1 hvilket procentforhold den forekommende 
torskebestand beskattes ved fiskeriet; men saa meget fremgaar iallefald 
med sikkerhed, at det er en meget stor del af torskebestanden, der over- 
hovedet ikke berøres af fiskeriet.) 
Det er derfor ogsaa klart, at de fiskes antal, der vaaren 1905 gjød 
i denne lille fjord maa tælles i mange tusener. Paa grundlag af oven- 
staaende kan derfor med sikkerhed siges, at antallet af de torsk, 
som aarligaars gyder i Søndeledfjorden, er mange gange saa stort, som 
antallet af de torsk, der aarlig anvendes til produktion af rogn for ud- 
klækningsanstalten i Flødevigen. Eksempelvis kan anføres, at der efter 
bestyrerens opgave til mig i 1904 anvendtes ca. 500 torsk til udklækningen 
i Flødevigen. 
Ikke alene i fjordene foregaar der en gydning af torsk, men ogsaa 
i og udenfor skjærgaarden og paa grundere vand paa landbakken har 
jeg vished for at der gyder torsk, baade fordi der her ogsaa fiskes gy- 
dende torsk helst paa liner paa grundt vand, som sættes særlig i dette 
ølemed, som ogsaa fordi jeg har overbevist mig om, at en stor del af den 
fisk, der om vinteren fanges paa kysten, er fisk med store kjønsorganer. 
Da farvandene og forholdene her er saa store, har jeg anseet det 
faafængt at søge indsamlet materiale til belysning af gydningens stør- 
1) Rusefiskerne ved Risør erklærer ofte, at fangsten kan falde rigeligst sidst paa 
vaaren, fordi kulden i vandet holder fisken paa dybet tidligere paa aaret, og at den først 
ved de stigende temperaturer, der indtræder i april og mai, skyder op paa grundt vand 
og gaar i ruserne. 
