ODE 
Det er imidlertid klart, at disse tal ikke kan gjøre nogen fordring 
paa at give en nøiagtig forestilling om, hvor mange eg der fandtes i fjor- 
den paa det tidspunkt, da den blev undersøgt. MHggenes fordeling i hav- 
vandet har nemlig vist sig at være saa forskjellig fra det ene punkt til 
det andet og fra det ene dyb til det andet, at der maatte have været 
udført langt flere baade horizontale og vertikale træk, for at en virkelig 
nølagtig beregning af fjordens egmængde kunde være foretaget. Jeg vil 
derfor fuldstændig afholde mig fra at søge at lægge det indsamlede eg- 
materiale til grund for videre beregninger. dJeg tror, at de talrige op- 
lysninger, som forefindes i tabel G, vil give læseren et indtryk af, at der 
er store mængder af fiskeeg og særlig eg af torskearterne, som kan fore- 
komme i fjordene. Alene af det foranstaaende eksempel vil det frem- 
gaa, at der ikke skal mange kvadratkilometer farvand med forhold som 
de, der er fundne ved stationen Ryggaardsø, til, førend der i de øvre 
lag ned til 10 meter, selv om de dybere lags ikke ubetydelige egmængder 
sættes ud af betragtning, findes egmængder saa store, som nogen ud- 
klækningsanstalt kan antages at arbeide med. Flødevigens udklæknings- 
anstalt arbeider saaledes høist med et antal af 500 millioner, det vil 
sige ca. 1 250 liter å 400000 eg. 
Hvad nu egmængderne i fjordene angaar, saa er de stadig under- 
kastet vekslinger og det fremforalt af følgende grunde: 
1) Eggene gydes ikke alle paa en gang, men gjennem et længere 
tidsrum af flere maaneder. Man finder derfor i prøverne stadig eg af 
forskjellige stadier alt efter deres alder efter gydningen. 
2) Under den fremadskridende udvikling gaar daglig mængder af 
eg over til at blive larver, idet egskallen brister og larverne ,udklækkes*. 
Herved forsvinder de altsaa som eg. 
3) Under indflydelsen af vandets bevægelser flyttes eggene fra sted 
til sted. Den egmængde, man paa et givet tidspunkt finder i en fjord, 
behøver ikke at bestaa af de samme eg, som forekommer der nogen tid 
senere. 
I overensstemmelse hermed finder man ogsaa særdeles store veks- 
linger i tabellerne (hele tabel G bilag 1I) over de til forskjellige tider 
fundne egmængder, og det vil hermed være klart, at ingen af disse kan 
betragtes som farvandets ,samlede produktion*, men kun som den til- 
fældig tilstedeværende brøkdel af denne. 
Det vilde vistnok ved langt mere omfattende undersøgelser, end tid 
og arbeidsanledning har tilladt mig, have været muligt at faa mere be- 
stemte opgaver over den stadig vekslende egmængde i de undersøgte 
fjorde. 
I følgende kapitel skal jeg omtale den indflydelse, som vandets be- 
vægelser øver paa eggenes forekomst. Her har det særlig interesse at 
