St. II. Rødsfjorden "/; 1904. 
å : å | Hovtræk (å 5 min. 
Strømmaaling (faldende vand) | SME ( ) 
7 2, 9 m. dyb. 
| | | | 
Dybde i m. Vandets | Strømmens | | 
E | MEN | Strømmens Torskeeg |, 
absolute | hastighed 3 : ør Torskeyngel 
| T | retning sidste st. AP 
egenvegt | pr. sekund 
0 I 1.0056 — Ud | —— | — 
EJ 1.0191 | 6.0 em. Ud | 1 | 11 
5 I 1.0199 | og Ud I 2 Il 
10 1.0215 | Ab) VG | Ind | — == 
15 | 1.0225 | — | — | — | — 
20 | 1.0242 | AD Ind — | — 
30 | 1.0265 | —- | — — | — 
*) Paa I meters dyb observeredes indimellem de øvrige undersøgelser en plud- 
selig kantring af strømmen indover med en hastighed af 11.1 cm. 
Det fremgaar heraf: 
1) At yngelen findes saavel i de indover som de udover strømmende 
vandlag. 
2) At yngelførende vandlag strømmer udover med en saadan hastighed, 
at de i løbet af mindre end et døgn kan være helt ude af fjorden 
og eggene og yngelen med dem. Med en hastighed af 25 cm./sek. vil 
de udstrømmende vandlag alene 1 løbet af 6 timer saaledes have 
bevæget sig ca. 5.5 kilometer, en afstand, der næsten tilsvarer hele 
Nordfjordens længde. Indovergaaende yngelførende vandlag bevæges 
meget langsommere, men kan dog føre yngelen med temmelig stor 
hastighed. 
3) At yngelens tæthed er større, naar vandet strømmer langsomt, end 
naar det strømmer hurtig. 
Nu ligger den absolute egenvegt, hvorved det under de af Dannevig 
og mig i 1905 udførte undersøgelser i Flødevigens udklækningsanstalt 
(se bil. I tab. 4) blev fundet, at alle torskeeg og udklækkede unger flød 
(nemlig absolut egenvegt ca. 1.021 eller nøiagtigt 1.020965), i nærheden af 
grænsen mellem det ud- og indstrømmende vand 1 de ovennævnte strøm- 
maalinger.  Sandsynligvis snart over, snart under. 
Nu kan denne grænse variere. Jeg har direkte iagttaget, at 1 vand 
af optil en egenvegt af 1.023 og endnu høiere kan strømmen løbe udover 
med stor fart. Se herom bil. IT tab. F. 4. 
Nu er det imidlertid klart, at der er en vis forbindelse mellem yn- 
gelens tiltagende tæthed mod dybet og den omstændighed, at vandlagene 
her bevæger sig indover med større langsomhed og derved stuer yngelen 
mere sammen. 
