SAG == 
som jeg før har paavist for torskens vedkommende og fremgaar klart af 
tabellen. 
I Søndeledfjorden er der af alle disse arter mere yngel i forhold 
til eggene, fordi cirkulationen foregaar langsommere, og eggene faar 
mere tid til at udklækkes paa dette bestemte omraade, medens Sandnes- 
fjorden, med sin hurtigere veksel, har det høieste egantal og det laveste 
yngelantal af de to fjorde. I Skagerak, med dets rivende strøm, for- 
andres selvfølgelig forholdene uafladelig. 
De dybder, hvori disse flyndrearternes eg og yngel levede, var for- 
skjellige fra de, hvori torskens fortrinsvis var udbredt, og de levede i 
lettere lag. Dette vil fremgaa, hvis man studerer tabellerne. (Bil. II, 
tab. G. 8 og 9). Jeg skal eksempelvis sammenstille, hvad jeg ved om 
rødspætteeggenes fordeling og samtlige flyndreungers fordeling i vand- 
massen ved denne første undersøgelse, sammenholdt med hydrografien. 
Søndeledfjorden ?%3—*7%3 1905. 
| 20 træk 
| Absolute | | 
| egenvegt af |Samlede antal Samlede antal 
Dyb | vandet ved | rødspætte- flyndre- 
inderste | eg unger 
| station | 
== =—=— === — == —=— 
0 m | 1.006 10 | 4 
DN L.015 | 50 47 
DE 1.016 30 42 
DER 1.019 70 | 90 
UA 1.021 —— | — 
20 1.024 | 7 119 
40 1.028 | — — 
Sandnesfjord %1/; 1905. 
9 træk 
| Absolute | 
| egenvegt af Samlede antal Samlede antal 
Dyb | vandet ved | rødspætte- | flyndre- 
inderste eg | unger 
station | 
0 m. 1.010 161 25 
SE 1.019 13 ST 
5 fe | 1.020 6 | 44 
UDE 1.021 | 6 8 
205 | 1.0232) | 0 5 
Det sees let, hvis man sammenligner med side 37, at saavel rød- 
spætteeggene som flyndreyngelen ligger høiere end torskens, og at vi her 
1) Observationen for 20 m. taget fra yderste st. (ID), da inderste ikke 20 m. dyb. 
