SG 
i 1905 undersøgelserne 1 Stølefjord udførte omtrent 3 uger tidligere end 
i Søndeledfjord. At dette forhold har medvirket til, at tallet for Sønde- 
ledfjord er relativt høiere, kan let vises, idet paa den ene side et blik 
paa resultaterne fra september— oktober (se fig 9) viser, at yngelmængden 
i dette aar har steget overordentlig meget udover eftersommeren, og at 
saaledes yngelmængden har øget den hele tid fra midten af 
juli af. Dette sees klart, hvis man betragter kolonnerne fra Sandnes- 
fjord og Stølefjord i september —oktober og sammenligner med forholdene 
for juli (fig. 9). En sammenligning mellem juli og september 1905 i Søn- 
deledfjorden viser, at tallet har holdt sig uforandret; men dette kommer af, 
at Dannevigs vad i september har været anvendt uden finmasket stykke 
(congres) i midten, og at derfor en stor mængde af den mindste yngel er 
gaaet tabt gjennem de 84 omfars masker, der paa denne aarstid dannede 
midtstykket i hans vad. (Se ogsaa herom kap. 3, pag. 60). I virkeligheden 
har der altsaa ogsaa i Søndeledfjorden i september været en betydelig 
forøgelse sammenlignet med juli. 
At yngeltallet fra midten til slutten af juli er øget, vises ogsaa 
ved en sammenligning mellem de 6 træk, jeg gjorde i Risør skjærgaard 
med mit vad ''/; 1905 (se pag. 75), og de 10 træk, som Dannevig og 
jeg udførte sammesteds (pag. 67, afsnit VIII). Medens jeg den "/: 
fik 2 yngel pr. træk med mit vad, fik vi den '%s i Dannevigs vad 
(med congres i midten) 44 yngel pr. træk, altsaa mer end dobbelt saa 
meget.) 
For at se om grunden til denne store forskjel i yngelmængden 
kunde søges i forskjelligheden i temperatur og saltholdigheder, har jeg 
anstillet en sammenligning mellem forholdene i de to aar. De var, som 
det vil sees af de i bil. I, pag. 31—32 anførte data, i alle henseender 
saa ensartede, som det vel er muligt, idet der i begge aar var meget 
varmt og relativt salt vand i de øverste vandlag. 
I 1904 saa jeg saaledes ofte, at torskeyngelen færdedes paa ganske 
grundt vand af optil 18—209 varme. Om nætterne i de første dage af sep- 
tember roede jeg ofte omkring paa ganske grunde bugter i Søndeledfjorden 
med en lampe, der klart kunde oplyse bunden. Jeg saa da torskeungerne 
1) Hvorledes de to vad fisker i forhold til hverandre, er ikke nøiagtig under- 
søgt; men jeg antager, at naar Dannevigs vad anvendes med congres i midten, er der 
ikke megen stor forskjel paa de to vads fiskeevne. Dannevigs vad er med 5 m. congres 
i midten 2419 favn langt. Mit vad er 20 favne langt og har 10 m. finmasket net i 
midten, hvorigjennem de mindste torskeunger ikke kan undslippe. Jeg antager, at 
kortheden hos mit vad mulig opveies ved, at det finmaskede stykke i midten er læn- 
gere end paa Dannevigs vad. 
Idetmindste fik jeg i 1904, da yngelmængden var størst om sommeren, den 
i Risør skjærgaard med mit vad i 6 træk 188 yngel pr. træk, medens Dannevigs vad 
i ll træk %/g sammesteds fiskede 19.3 pr. træk. 
14/ 
ay 
i 
