GOE 
i mængde færdes oppe i dette varme vand (15%—16* celsius), der i denne 
tid gik helt ned til 10—15 m. dyb. 
I 1905 var det yderst sjelden, at Jeg paa denne maade kunde faa 
øie paa en torskeunge, tiltrods for, at jeg meget ofte udover sommeren 
søgte efter dem. 
Jeg forsøgte ogsaa i juli 1905 med aalevad at lede efter dem paa dybere 
vand (kfr. bilag II, tab. A 3); men det lykkedes ikke at finde en eneste 
dybere end 7 favne, og i dette dyb fandtes kun en eneste ganske nær land. 
Betragter man fig. 9, vil det sees, at rigdommen paa yngel ogsaa I 
september 1904 var meget stor. I Stølefjord og Sandnesfjord var an- 
tallet gaaet noget tilbage sammenlignet med juli, men ikke særdeles 
meget. I 1905 var det steget sammenlignet med juli, saaledes at tallene 
nærmede sig tallene fra 1904, og mest i Stølefjord, der blev undersøgt 
senest. 
Hvad angaar værdierne for Søndeledfjord og Hellefjord, da er disse 
ikke noget korrekt maal for, hvad der fandtes af yngel, idet Dannevigs 
vad i september—oktober blev anvendt uden congres 1 midten, og derfor 
en mængde af den mindste yngel utvilsomt undslap gjennem de 84 omfars 
masker, der dannede midtpartiet i vadet. Dette har jeg nærmere paavist 
i foregaaende kap. pag. 60. 
Kun Søndeledfjord og Hellefjord kan derfor direkte sammenlignes 
indbyrdes; medens en nøiagtig sammenligning med Stølefjord og Sand- 
nesfjord, der begge er undersøgte med mit vad, og hvor derfor alle stør- 
relser af aarsyngelen er fangede, ikke lader sig iverksætte. 
Betragter vi imidlertid forholdene i hver af de 4 fjorde 
for sig, og sammenligner vi for hver fjords vedkommende 
forholdene i september 1904 med september 1905, vil det 
sees, at der overalt findes den samme karakteristiske for- 
skjel mellem de to aar og det baade i de fjorde, hvor yngel 
blev udsat, og i de andre. 
Den eneste undtagelse danner Hellefjord, hvor yngelmængden i septem- 
ber 1905 var relativt størst i forhold til de øvrige aar. Det maa dog her 
anmerkes, at undersøgelserne for september 1904 1 denne fjord var ud- 
satte for alvorlige uheld. Saaledes blev vadet ved en anledning saa 
sønderrevet, at et stort stykke af det finmaskede stykke i midten maatte 
udtages, og vadet forkortes over I favn. Med dette saaledes forkortede 
vad maatte den sidste og erfaringsmæssig yngelrigeste halvpart af træk- 
kene udføres. Desuden var vadet da ved megen brug blevet saa 
fillet og skjørt (se herom opl. bem. til bil. I, pag. 3), at ogsaa af denne 
grund megen yngel tabtes. Værdierne for september 1904 er saaledes 
utvilsomt adskillig for lave. 
Det bør i denne forbindelse ogsaa erindres, at værdierne for 1905 
