— 83 — 
Kap. V. 
Torskens vekst og vandringer i fjordene. 
I kap. II og III har jeg skildret, hvorledes torskens aarsunger først 
fører et drivende liv i de øvre vandlag og viljeløst føres fra sted til 
sted med de strømmende vandmasser. 
Til forskjellige tidspunkter slaar disse unger sig, (ved en længde af 
nogle centimeter) ned i strandregionen, og er da at faa i vadtræk i større 
eller mindre mængder saavel 1 fjordene som ved kysten (i skjærgaarden). 
Den største yngelmængde pr. træk er gjennemgaaende faact i fjor- 
dene, særlig de aabne fjorde. Dog vilde det heraf være ganske uberet- 
tiget at slutte, at yngelmængden her var større end i skjærgaarden, da 
arealerne i fjordene er meget mindre end i skjærgaarden og ved kysten. 
De mindste aarsunger er senhøstes 3—4 cm, lange, medens de 
største er over 20 cm. 
Allerede heraf er det klart, at de forskjellige individer, saavel 
paa grund af forskjel 1 alder som i livsvilkaar, vokser meget for- 
skjellig. 
I fjordene faaes om vaaren de ca. I aar gamle torskeunger i 
vad i strandregionen. Størrelsen af de mindste er da mellem 4 og 5 
cm., medens de største er ca. 20 cm. (Se eksempelvis tab. A 1, bilag II). 
Forfølger man endvidere de fangster, som er gjorte i Nordfjorden 
(Søndeledfjord) med ,Dahls vad* udover vaaren og sommeren, (se samme 
tab. A 2), vil man finde, at disse fjorunger eller fiske af 2den aarsklasse 
fremdeles var at finde, samtidig med at aarsungerne begyndte at optræde. 
Ser man paa tab. 2? a, bilag I, og forfølger 2den spalte (fangsterne 
for juli—august 1904 med Dannevigs vad) for afsnit I—VII, Søndeled- 
fjorden, vil man saagodtsom overalt finde, at de fjorgamle unger næsten 
i alle afsnit var tilstede. 
