Paa den ene side har jeg erfaring for, at merkerne (der er fast 
satte i fiskens gjællelaag) næsten altid foraarsager en slitage paa gjælle- 
laaget. Hos mange fisk gjennemslides gjællelaaget helt og merket falder 
ud. Hos andre gror saaret atter til og lukker sig over merket, der da 
delvis overtrækkes med hud. 
Jeg anser det ikke usandsynligt, at merkerne saaledes enten efter- 
haanden falder af eller helt overgroes af kjød og hud under fiskens videre 
vekst, og derved blir vanskelige at se. 
Ligeledes er ogsaa de merkede fiskes antal for lidet til at kunne 
vise paalidelige resultater, saafremi fiskene i sit senere liv spreder sig 
udover Skagerak, hvor der mange steder, særlig i de dybere partier, ikke 
foregaar noget fiskeri. 
Jeg har tidligere beskrevet, hvorledes de ældre aarsklasser fra 6te 
aarsklasse og opover kun udgjør en meget ringe del af rusetorsken i 
fjordene og skjærgaarden. 
Hvorvidt nu dette beror paa, at hovedmassen af dem ikke bliver 
ældre, eller at de, eftersom de bliver ældre, gaar ud i Skagerak og bliver 
til ,revtorsk* eller ,skreifisk*, det lader sig saaledes for tiden ikke med 
bestemthed afgjøre. 
For at danne mig et begreb om alderen af de store torsk, der 
faaes paa dybere vand paa Skagerakskysten udenfor skjærgaarden, har 
Jeg undersøgt en del saadanne ,skreifisk*, fangede i december udenfor 
Risør. Aldersbestemmelserne er indtagne paa tab. E 5 bil. II. 
Det vil sees, at de alle er fisk af 5te til Sde aarsklasse, altsaa 
meget ældre fisk end fiskene tra fjordene og skjærgaarden. 
Det interessante og vigtige spørgsmaal om, hvor disse store torsk 
har tilbragt dele af sit tidligere liv, kan imidlertid kun løses ved fort- 
satte undersøgelser og forsøg. 
