== Gp oa 
sætningen af kunstig yngel er afsluttet. Ligesaa forekommer masser 
af larver længe før udsætningen. 
Farvandenes egen produktion er saaledes meget langvarigere end 
den kunstige yngeludsætning. Se herom kap. III og II. 
Ganske smaa torskeunger af de mindste størrelser, som optræder i 
strandregionen (3—4 cm. længde), forekommer stadig ii mængde helt 
til december. Dette viser, at yngel uafbrudt maa indfinde sig i 
strandregionen fra vandmasserne helt til sent om høsten, eller mulig 
endnu længere (se slutningen af kap. ID). 
Det er vistnok paavist, at der var mere yngel at faa pr. vadtræk i 
en enkelt fjord (Søndeledfjord) i september i de to aar, hvori kun- 
stig yngel blev udsat, end der erholdtes i september aaret før ud- 
sætningen begyndte. Men det er ogsaa paavist, at denne forøgelse 
var lige merkbar og lige stor i en fjord, hvor yngel ikke blev udsat 
(kfr. Hellefjord 1903—1904), samt at rigdommen paa yngel var 
fælles for alle de undersøgte fjorde i 1904, saavel om sommeren 
som om høsten. 
Endvidere er det paavist, at i 1905 alle fjorde om sommeren 
var fattige paa bundyngel, hvad enten drivende yngel var udsat eller 
ei. Endvidere at yngelens mængde øgede udover eftersommeren, 
saa at der om høsten atter i alle fjorde var temmelig meget yngel. 
Vi kan saaledes øine den lovmæssighed, at naar der er rigdom paa 
yngel, da er den fælles for alle de undersøgte fjorde, og naar der 
er fattigdom paa yngel, da kan den ogsaa overalt konstateres. 
Dette viser, at naturforholdene er saa store, at den indflydelse, 
man formaar at udøve ved udsætning af de forholdsvis smaa 
mængder af nogle millioner drivende torskeyngel, ikke kan ventes at 
kunne paavises. 
Hvad de ældre livsstadier angaar, saa har de i kap. V skildrede 
undersøgelser vist, at aarsklasserne fra det ?det til og med det 4de 
og 5te leveaar fører en mere lokalbunden tilværelse end de ovenfor 
omtalte yngre pelagiske eller drivende yngelstadier. 
Dog er denne lokalbundethed ikke saa udpræget, at ikke van- 
dringer ud og ind af fjordene og langs kysten har ladet sig paavise 
(sml. merkningsforsøgene). 
Fjordfisket efter torsk med ruser er fortrinsvis knyttet til disse 
aarsklasser og bygget paa kundskaben om deres vandringer. 
Hvad de ældre aarsklasser efter det 4de og 5te leveaar angaar, 
da forekommer saadanne kun yderst sparsomt i fjorden og skjær- 
