Bilag II 470 = 
Det anvendte merke var en sølvtraad ca. 4 cm. lang, udplattet i 
begge ender og i de platte ender forsynet med nummer og N. (Norge). 
Med en kort syl blev der forsigtig stukket et hul gjennem den bagre del 
af torskens høire gjællelaag. Gjennem dette hul blev saa sølvtraaden 
trukket og sammenknebet saaledes, at begge de flade ender laa sammen- 
lagte bagover gjællelaagets kant. 
Gjennem artikler i samtlige sydkystens aviser, , Norsk Fiskeritidende* 
og ,Dansk Fiskeriforenings Medlemsblad*, opslag paa dampskibsekspedi- 
tioner og dampskibe, hos lensmænd, handelsmænd, postaabnere og telegraf- 
stationer fra Fredrikshald til Mandal blev disse merkningsforsøg bragt 
til fiskernes kundskab og en præmie af kr. 2.00 udlovedes for hvert merke, 
der indsendtes med de fornødne oplysninger om, hvor og naar fisken var 
fanget, samt dens længde i centimeter. 
Af de i 1904 merkede 121 torsk er der gjenfanget ialt 13 stykker, 
hvoraf jeg har faaet merkerne. De 9 var fangede paa snøre, resten 1 
ruser. 
Af de i 1905 merkede 583 torsk + de gjenfangede og atter ud- 
satte 8 stykker er der gjenfanget ialt 84 stykker, hvoraf jeg har faaet 
merkerne. Af disse 84 torsk var 64 fangede i ruser, 20 paa andre red- 
skaber (snøre og line). 
Desuden har jeg af fiskere ved Risør faaet meddelelse om, at de 
leilighedsvis har faaet torsk, der kunde sees at have været merkede, men 
atter at have mistet merkerne. 
I de fleste af disse tilfælde skrev tabet af merket sig efter fisker- 
nes mening derfra, at fisken rev det af sig under sin sprællen 1 rusen, 
medens denne løftedes ind. 
Selv har jeg ogsaa en gang i Søndeledfjorden fisket en torsk, der 
havde været merket i høire gjællelaag. 
Nedenstaaende tabel giver i nummerfølge en opregning af udsætnings- 
sted, størrelse ved udsætningen, gjenfangststed og størrelse ved gjen- 
fangsten, afstanden (sjøveien) mellem udsætningssted og gjenfangststed i 
kvartmil, antal dage mellem udsætning og gjenfangst (vandretid) samt 
tilvekst i centimeter. 
Det bemerkes, at naar enkelte fisk ved gjenfangsten viser sig at 
være ubetydelig kortere end ved udsætningen, saa skriver dette sig delvis 
fra forskjellen i nøiagtighed mellem maalingen af levende og død fisk, 
dels derfra, at fisken efter døden trækker sig sammen og forkortes noget. 
