80 
bedre agn var benyttet paa smaakrogene, hvorved sikkerlig mere hyse, 
brosme og stenbit kunde paaregnes, og derved givet tilstrækkeligt og godt 
kveiteagn. ,Cockatoo*s fangster var temmelig duarlige. 
De øvrige fartøiers undersøgelser 1 den tid ,Michael Sars* og 
sCockatoo* gjorde forsøg under Bjørnøen viste, at der fremdeles ingen 
fisk fandtes paa havbankerne udfor Østfinmarken. Ved , Michael Sars*s 
hjemkomst til Vardø var ikke fersk agn at opdrive nogetsteds. 
Fortvilede forsøg blev gjort af ,Michael Sars" for at skaffe agn 
for forsøgene, men uden resultat. Skibet dampede omkring langs kysten 
og ind i de fleste fjorde udrustet med en finmasket landnot, som for 
anledningen blev omdannet til snurpenot, men den sild, som observeredes, 
var for liden og stod kun spredt i ubetydelige smaadotter, hvorved not- 
kast var umulig. 
S/S ,aAriels* fiskeforsøg paa Tromsøflaket udfor Vestfinmarken 
viser, at ogsaa dette havstrøg iaar var særdeles fiskefattigt for de fleste fiske- 
sorters vedkommende med undtagelse af kveite, som var hovedfangsten 
hver tur. Brosme fik man noget af de første ture, men idetheletaget maa 
ogsaa forekomsten af denne fiskesort betegnes som ringe, især længere 
ud paa sommeren. Torsk, som var hovedfangsten udfor Østfinmarken, 
forekom praktisk talt ikke udfor Vesttinmarken. Lange fik s/s ,Ariel* 
enkeltvis i næsten hver stub, mens der udfor Østfinmarken ikke fangedes 
et eneste eksemplar af denne fiskesort. 
Kveiteforekomsten var idetheletaget noksaa bra og stod baade op- 
paa banken og ude paa eggen. 
Strømforholdene var meget gunstige for linefiskeri. Haakjærringen 
fandtes 1 adskillig mængde og voldte endel bryderi, men leveren gav dog 
endel indtægter. 
sAriel*s 3 maaneders fiske gav en mandslot paa ca. kr. 250.00. 
Underretning om, at en stavangersk damptrawler havde gjort sær- 
deles rige fangster med spætteflyndre i nogle af Østfinmarkens fjorde og 
de daarlige agn og bankfiskeforholde gav anledning til den beslutning, 
at motorskøite ,Ulabrand* skulde gjøre fiskeforsøg med snurrevad. 
sUlabrand*s forsøg indskrænkede sig væsentligst til fiskeri paa smaa 
dyb, 3—12 favne vand, paa grund af at forholdsvis meget korte snurre- 
taug benyttedes, eftersom indhivningen med haandspil gik meget lang- 
somt og var temmelig trættende. Hr. H. Gravem, eier og fører af ,,Ula- 
brand*, skriver i et brev af 18de februar 1906 blandt andet: ,Det er 
min hensigt ogsaa til sommeren at drive flyndrefiske med snurrevad, og 
