søgene var at faa undersøgt, hvilke fordele eller mangler den hollandske 
driftsmaade har sammenlignet med det almindelige norske drivgarnsfiskeri. 
sFrithjof* deltog fra slutningen af jumi til ud i juli i det af hol- 
lændere og nordmænd drevne ,Shetlandsfiske* paa den nordlige del af 
Nordsjøbanken; den fik da 353 tønder af samme slags sild, som hollæn- 
derne fisker. Fra begyndelsen af august og til forsøgenes afslutning ved 
udgangen af oktober dreves forsøgene paa et meget begrænset omraade 
(60—60/2* nordl. br., omtr. 39 østl. lg.) ca. 50 kvartm. vest af Feje; i 
denne tid trækker hollænderne sydover i Nordsjøen, ned mod Dogger- 
bank. 
Ved en sammenligning mellem udbyttet af de norske og hollandske 
fartøiers fiskeri er det nu bragt paa det rene, at der ved hensigtsmæssig 
udrustning — baade af seilfartøier og af dampskibe — kan fiskes ligesaa 
meget paa de af de norske fartøier drevne fangstfelter som paa hol- 
lændernes. — I 1905 var gjennemsnitsprisen pr. tønde 20 kr.; , Frithjof*s 
mandslot blev derved 821 kr. for hele forsøgstiden eller omtrent 200 kr. 
maanedlig. Med samme fangst, men efter en saa lav pris som 11 kr. 
pr. td. vilde , Frithjof*s mandslot alligevel bli ca. 120 kr. pr. maaned — et 
resultat, som synes i høl grad lovende for et fremtidigt norsk drivgarns- 
fiske i Nordsjøen. 
Hvad udrustningen angaar, har man ved ,Frithjof*s forsøg gjort 
følgende erfaringer. Baaden, der var indrettet som en almindelig hol- 
landsk eller tysk kutter, fandtes af fiskerne ombord at være betydelig 
mere praktisk og letvindt indredet end de almindelige norske sildekuttere, 
og det maa tilraades norske fiskere, som har saa store kuttere, at ind- 
rette dæk og lasterum paa hollandsk maner.”) — De med ,,Frithjof* 
benyttede norske nordsjøgarn var fældet og udstyret som de skotske 
drivgarn, og efter de resultater, som nu foreligger, synes disse garn at 
passe for os. Det viste sig saaledes ved ,,Frithjof*s forsøg, at fangsterne 
med disse norske nordsjøgarn var gjennemgaaende større end med de 
hollandske garn. Fiskerne mener, at dette tildels skyldes oljmgen af de 
hollandske garn og den forskjellige barkemetode. Det er dog ønskeligt, 
at nye forsøg og erfaringer kan bringe dette endnu mere paa det rene. 
Lederen af forsøgsstationen arbeider nu videre med barkningsspørgsmaalet 
og med andre spørgsmaal (f. eks. garnenes belastning) af betydning for 
bedømmelsen af den hensigtsmæssigste maade at indrette vore fartøiers 
udrustning paa. 
1) Tegning af indredningen findes i ,Norsk havfiske”, Iste del, pl. IV. 
