— 185 — 
bevis, kan nævnes: 1. Der foregaar i de undersøgte fjorde en udstrakt 
gydning af torsk. 2. Forekomster af eg, larver og pelagisk yngel af 
torsk er afhængig af strømforholdene. 3. Naar der var en forøgelse 
eller formindskelse af mængden af torskeyngel i de fjorde, hvor yngel 
havde været udsat fra Flødevigens udklækningsanstalt, var der samtidig 
en tilsvarende forøgelse eller formindskelse i de fjorde, hvor yngel ikke 
var udsat; variationerne var med andre ord ligeløbende for en større 
kyststrækning. 4. Variationerne i yngelmængden er meget store fra det 
ene aar til det andet, saavelsom til forskjellige tider i samme aar.  Saa- 
ledes var yngelmængden forholdsvis liden høsten 1903, forholdsvis stor 
høsten 1904, mindre igjen høsten 1905. Da yngelmængden var mindst 
i 1903, mens udslipningen af yngel begyndte i 1904, mener hr. Dannevig, 
at udklækningssagens nytte er bevist. Da variationerne gjælder samtidig 
for store dele af kysten og paa grund af de ovenfor nævnte andre punkter, 
mener hr. Dahl, at udklækningen ikke er lønnende. Det er den viden- 
skabelige afdelings mening, at hr. Dahls standpunkt i hovedsagen er 
korrekt; man finder nemlig — i overensstemmelse med den tidligere 
udtalte antagelse — at man i modsætning til hr. Dannevig maa tage samt- 
lige de nævnte punkter i betragtning og ikke se paa den efter afdelin- 
gens mening af andre grunde fremkaldte forøgelse af yngelmængden fra 
1903 til 1904 og 1905 uden sammenhæng med de øvrige resultater. 
Af hensyn til de store bevilgninger, som i aarenes løb fra statens 
side er anvendt paa denne sag, finder man det dog meget ønskeligt, at 
forsøgene fortsættes, saafremt det skulde vise sig at være en inden fiskeri- 
kredse almindelig opfatning, at de hidtil udførte forsøg ikke har givet 
et fuldt tilfredsstillende svar paa spørgsmaalet om udklækningens nytte. 
lil. Undersøgelser vedkommende spørgsmaalet om de forskjellige 
sildestammer. 
Kand. Hjalmar Broch har i de sidste aar viet dette spørgsmaal en 
indgaaende bearbeidelse ved styrelsens videnskabelige afdelings labora- 
torium. og han har udarbeidet en foreløbig meddelelse om sine under- 
søgelser. 
Efter professor Heinckes metode er en mængde forskjelligartet sild 
fra alle kanter af landet blevet maalt og undersøgt. Af de anvendte 
stammemerker kan nævnes, at sildens hvirvelantal varierer, at antallet 
af bugskjæl er forskjelligt og endelig, at der er stor forskjel i kropsfor- 
holdene hos de forskjellige stammer. 
Paa arbeidets nuværende stadium antager kand. Broch, at der maa 
skjelnes mellem forskjellige sildestammer 1 vore farvande. I den midtre 
