I. Administrationen vedkommende. 
(Ved opsynschef Johan C. V. Fleischer). 
a. Opsynets personale. 
Opsynet traadte iaar atter ikragt til vanlig tid den 16de januar. 
Paa strækningen fra Lofotodden til Brettesnes var opsynet i virk- 
somhed fra og med l16de januar til og med 25de april = 100 dage og 
paa strækningen Brettesnes til Risvær og Svellingen fra og med 12te 
mars til og med 21de april = 41 dage. 
Det oprindelige personale var 10 opsynsbetjente, 4 assistenter, 1 
styrmand, 24 matroser og 1 kontorist. Da imidlertid tilstrømningen til 
Vestlofoten allerede tidlig blev stor, indkaldtes den lste mars en ekstra 
matros til tjenestegjøring i Stamsund samt den 12te s. m. yderligere to 
til henholdsvis Nufsfjord og Reine. 
Allerede 19de februar sendtes ,Petrellen* vestover og underlagdes 
fra 21de opsynsbetjenten i Balstad, idet styrmanden tjenstgjorde i Bal- 
stad, medens matrosen sendtes til Mortsund. 926de februar sendtes en 
matros fra Svolvær til Nufsfjord, og da ,Petrelien* den llte mars maatte 
sendes østover til Risvær, blev istedenfor dens folk en matros fra Hopen 
sendt til Balstad, medens ovennævnte matros fra Svolvær forflyttedes fra 
Nufsfjord til Mortsund. Den 17de mars sendtes en matros fra Skroven 
til Brettesnes, hvor han tjenstgjorde som assistent, og den 19de beordredes 
en hidtil i Ørsvaag stationeret matros at reise til Aa. 
Ved denne tid var der i de vestlige opsynsdistrikter ialt 6 ekstra 
matroser, nemlig 1 i Aa, 1 i Reine, 1 i Nufsfjord, 1 i Balstad, 1 i Mort- 
sund og 1 i Stamsund. åÅAssistenten i Ure skulde ogsaa en tid havt en 
matros til hjælp, men vedkommende blev syg, og assistenten klarede det 
senere med endel leiehjælp. 
Der var saaledes adskillig omflytning af matroserne; dette nød- 
vendiggjordes af den svære tilstrømning til Vestlofoten, men samtidig 
tillod fraflytningen fra de østlige distrikter, at tre af de faste matroser 
kunde sendes østenfra, saaledes at kun tre nye behøvedes at indkaldes. 
