— Å 
Telegrafkorrespondancen var altsaa iaar betydelig større end den 
har været i en række af aar. 
Den Iste mars aabnedes forbindelse ved gnisttelegraf mellem Røst 
og Sørvaagen. 
QOpsynsbetjenten i Raftsund gjentager kravet om telefonforbindelse, 
helst fra Digermulen om Aarstein og direkte til Risvær. 
Qpsynsbetjenten i Balstad fremhæver atter det sterke krav paa at 
erholde telegraf eller rigstelefon til Mortsund. Han fremhæver, 
at der fremkom en masse klager over den nuværende afsondrethed, som 
tvinger folk til at gjøre ekstra reiser til Balstad eller Ure. — Forholdet 
betegnes som fortvilet og tilstanden som meningsløs. Stedet har god og 
rummelig havn og gode betingelser for fremskridt men staar stille for- 
medelst dette. Søgningen til Mortsund er stor og stigende, særlig af 
skøiter og fiskedampskibe. 
Jeg er enig 1, at forbedring høilig trænges og anbefaler indtræn- 
gende, at noget her gjøres ret snart. 
Opsynsbetjentene vestenfor Balstad fremhæver sterkt nødvendigheden 
af rigstelefonens forlængelse til Sørvaagen; den slutter nu i 
Balstad. Med den svære trafik i alle de vestligste vær bliver telegraf- 
linjerne aldeles optagne med telegrammerne, saa der aldrig bliver lei- 
lighed til at telefonere, og dette volder mange gange store ulemper for 
forretningslivet. 
h. Post- og passagerbefordringen. 
Brettesnes —Raftsund. Iaar blev det ikke nødvendigt at igang- 
sætte nogen ekstrarute mellem Kabelvaag og Risvær med mellemsteder. 
Østnesfjorden. Der fremkom ønske om at faa anløb af lokal- 
skibet i torsdagsruten istedetfor nu i lørdagsruten. 
Forøvrigt fremføres mange, sterke og høist berettigede klager over 
lokalruterne vestover til Lofoten. Det viste sig nemlig iaar med al 
ønskelig tydelighed, at skibene magtede ikke ruterne, idet trafikken, 
særlig i fiskets anden halvdel, var for stor. Forsinkelserne blev ofte saa 
store, at der ikke længer var tale om rute, og flere ture blev helt 
indstillede. Endog afgangen fra udgangspunktet Svolvær forsinkedes ofte 
mange timer. Det er den svære mængde af al slags gods og varer, som 
er skyld i dette, idet skibene er blevne fuldstændige godsskibe. Herved 
lider saavel godstrafikken som passager- og postbefordringen i høi grad. 
