ll. Fiskerne vedkommende. 
a. Ankomst og afreise samt flytninger inden 
opsynsdistriktet. 
Fiskerne begav sig 1 vinter adskillig tidligere paa lofotturen end 
tilfældet har været paa flere aar. Trods det ugunstige reiseveir var frem- 
mødet saavel ved januar maaneds udgang som 1 midten af februar be- 
tydelig større end vanligt i den senere tid. Aarsagen dertil er, at skreiens 
tidlige tilstedeværelse baade ifjor og især 1laar var paavist ved fangst 
paa prøvesætninger, foretagne først i januar, hvoraf udledes, at den lang- 
varige periode med sene fiskeimdsig nu maa være udløben. I slutten af 
februar var baadantallet naaet optil 4500, hvormed det faste belæg var 
ankommet. Den betydelige øgning 1 mars skyldes for en væsentlig del 
fiskets tidlige ophør i Senjen, Vesteraalen og yttersiden af Lofoten, hvor- 
fra tilflyttede en hel flaade af dampskibe, skøiter og baade, der statio- 
neredes i vestlofotværene. 
Fra Østlofoten begyndte vestflytningen usedvanlig tidlig paa vinteren. 
I midten af mars gjenlaa østenfor Stamsund ca. 1000 — og ved maanedens 
slutning kun henved 400 baade. Medens de fleste østlofotvær saaledes 
var omtrent øde for fiskere, blev tilstrømningen særlig til værene fra 
Balstad og vestover saa stor, at hverken husrum eller havne strak til. 
Mellem de forskjellige fiskevær i Vestlofoten streifede skøiterne, som 
er uafhængige af hus paa land, efter som fisket slog til; baadene holdt 
sig derimod for det meste rolig i de vær, hvor de havde begyndt at fiske. 
Dampskibe, skøiter og de for finmarkstur bestemte baade sluttede 
fisket til 12te april. Efter paaske (15de april) hjemreiste ogsaa den 
største del af de øvrige fiskere, saa der, da opsynet hævedes 25de april, 
kun var tilstede ca. 600 baade. 
Paa reise til Lofoten forliste en baad fra Steigen med tre mands 
besætning, der alle omkom. Flere baadforlis paa reiserne fra og til 
hjemstederne blev ikke anmeldt. 
