—= VI == 
Dampskibe og skøiters deltagelse i lofotfisket. 
Af udvalgsformand Rich. Hansen. 
Enhver, som færdes i Lofoten i de senere aar, vil have lagt merke 
til den store overgang 1 baadtyper, specielt for garnbaadenes ved- 
kommende. | 
Det er nu for tiden et næsten ligesaa sjeldent syn at se raaseils-stor- 
garnsbaade, som det for ca. 25 aar siden var at se snedseils — saadanne 
baade. Overgangen fra raaseils- til snedseilsrigning og dermed foran- 
drede baadtyper er jevnt gaaet fremad i disse aar, og det er endog 
kommet dertil, at større dæksbaade anvendes til garnbaade. I begyn- 
delsen saa mange med skeptiske blikke paa den nye driftsmaade og 
troede, at den omstændigged, at snedseilsbaadene ikke i lighed med 
raaseilsbaadene (fembøringerne) ved hjælp af andøvning (roning) kunde 
lette redskabstrækningen, vilde gjøre førstnævnte baadtyper uskikket for 
garndriften i Lofoten, hvor sammenvikling af redskaberne er vanskelig 
at undgaa. Det er ogsaa tilfældet, at snedseilsbaade i kuling og strøm- 
sætning ligger betydelig tyngre i redskaberne end fembøringen, der kan 
holdes op mod vinden ved andøvning, og skade er tildels bevirket ved, 
at disse store snedseilsbaade under trækning i storm er gaaet i drift 
med sine garnlænker. 
Imidlertid viste snedseilsbaaden sig at besidde saa mange andre 
gode egenskaber for bedriften, at fiskerne istedetfor at modsætte sig dens 
anvendelse efterhvert gik over til dens anskaffelse. Nu bygges der som 
bekjendt næsten ikke fembøringer mer. —Indførelsen af garnspil og ster- 
kere garntelner eller indhalingsliner opveier de fordele, andøvningen gav 
fembøringen under garntrækningen. 
Anderledes forholder det sig med linebaadtypen. Som linebaad har 
otringen fremigjennem tiden holdt sig omtrent eneraadende, indtil der 
ifjor og endnu mere iaar dukkede op en ny baadtype den saakaldte ,.dory*, 
som optog bedriften paa de samme fiskefelter.  Saavidt jeg har bragt i 
erfaring, ansees det ikke alene for heldigt, men i høi grad paakrærvet, at 
nitlineudsætningen i Lofoten foretages samtidig og i lag af de flest -mu- 
lige af baadene paa det samme felt, hvilke da udsætter sine liner i en 
og samme retning — almindeligst fra land og ,indover*. Herved op- 
naaes, at liner, som er tilbørlig belastede med synk, kan blive staaende 
greie, selv om baadene sætter saa nær hverandre, som de kan komme. 
Om sammenvikling finder sted, er den nogenlunde let at udgreie, naar 
trækningen ogsaa foretages samtidig af alle baade. Fr man dertil heldig 
i valget af sidemænd, vil størst mulig sikkerhed for reel behandling un- 
der trækningen opnaaes. 
OD 
dj I 
