Ke på AS PE 
— Båt — 
Hjemme- | Hjemme Størrelse 
fra igjen EG 
Fisk (tons) GS (maal) 
Notsild 
300 
14/, å 1, 
200 
JE — Le 
—- SKI 20 475 
9875 
rn er 31/o 1 140 
10/ 00 ge 
å 250 
% 75 
åå a 7 1125 
4 4 310 
fn lo == 
av 7 400. 
915 «vg 17 
500 
2 HE 30/) Pin; 
640 
Sj 30/, Ke 
9 22 25 
5 219 40 
300 
%5 25/19 22 
3 125 
75 /10 8 
360 
285 30/, 11/9 RE 
280 
5 "io 10 -—-- 
4 og 500 
fn ly I ALOE 
300 
5 lo 31/o FT 
425 
Våg 30/9 10 
20 
fy 18/3 bl 
500 
Va 28 /g — å 
Fangstens 
Fordeling 
sog ind- og udklarering), agn, 10 % af 
| »bruttofangsten til skipperen og 2 0 af 
,samme fangst til bedstemanden betales af 
|, bruttofangsten, før ovennævnte deling mel- 
,Jem mandskabet og rederiet finder sted. 
,Fartøiet holder salt, redskaber og 
| , brænde samt kokken. Mandskabet holder 
,sig selv med alt, uden udgift for fartøiet, 
sog har at paarigge og ved hjemkomsten at 
| »atrigge fartølet og at bringe alt tilbehør 
siland paa det sted, som anvises, uden nogen 
,udgift for fartøiet. Alt skibsarbeide ud- 
» føres, naar det befales.” 
Paa Island dreiede priserne sig omkring 
kr. 200.00 pr. vegtton fisk og kr. 10.00 pr. 
norsk maal sild, paa første haand. 
Nogle af vore dygtigste fiskere var for- 
hyrede med danske, skotske og tyske pose- 
notbaade; de som notbaser fungerende havde 
optil kr. 50.00 pr. maaned i fast hyre, kosten 
og optil 50 øre af hver tønde sild, som fan- 
gedes, og kunde saaledes i heldigste fald 
tjene over 2000 kroner paa turen, — de 
almindelige fiskere aflønnedes med 12—13 øre 
af hver tønde sild og kosten. 
Endelig citeres her følgende udtalelse 
af en norsk reder om ekspeditionen til Is- 
land i 1906: 
»s7 — -— naar alle omkostninger er 
, betalt, vil der ikke blive meget igjen for 
,arbeide og resiko. Det har jo støttet me- 
»get, at jeg selv havde fragtdamper til støtte 
,under ekspeditionen; og nu har jeg ladet 
»bygge et stort og godt hus derhenne, hvor 
sjeg har tønder og salt for næste aar, saa 
sJeg haaber paa et mer lønnende fiske da. 
,Imidlertid har jeg nu størst tro paa 
,nordsjøbedriften, som vi kan nyttiggjøre os 
,fra vore hjemsteder; men jeg haaber, begge 
, bedrifter maa trives side om side — til 
, bedste for alle os, som har fiskerierne til 
snæringsvei.” 
