VII. Fisket vedkommende. 



a. Fiskets é^ng. 



Allerede tidlig i januar formerkedes skrei for flere fiskevær; men 

 paa grund af uveir indskrænkede fiskeforsøgene sig saavel i denne som 

 i første halvdel af februar maaned til en og anden redskabstrækning, 

 for det meste nær land, hvis resultat dog var meget lovende, eftersom fiske- 

 forekomsten syntes at strække sig over næsten hele Lofoten. Over midten 

 af februar fiskedes tildels bra for Østlofoten, især paa overstaaede garn ; 

 men efter 21de d. m., da veirforholdené tillod mere regelmæssig drift, 

 var fangsten i sterk tilbagegang for strækningen fra Skroven — Hennings- 

 vær, middelmaadig fra Stamsund — Nufsfjord og stigende vestenfor. Sam- 

 tidig fiskedes enkelte dage ganske godt, men ujevnt østenfor Skroven 

 ved Engeløen, hvortil baadene fra Brettesnes, Guldvik, Aarstein og Ris- 

 vær søgte. Udbyttet vikle sikkert være bleven forholdsvis godt i februar, 

 om ikke saa megen veirhindring havde indtruffet. 



I mars forefaldt saagodtsom ingen landliggedage formedelst uveir, 

 hvilken omstændighed gjorde det muligt for den store ansamling af alle 

 slags farkoster, som var flyttet til fiskeværene fra Sund vestover til Aa, 

 at kunne drive sine redskaber og ilandbringe saa gjennemgaaende til- 

 fredsstillende, ikke sjelden rige fangst af den usedvanlige fisketyngde, 

 der var tilstede paa disse værs fiskehav — maaneden ud og henimod 

 midten af april. 



For Bålstad opsynsdistrikt var fisket i nævnte tidsrum ogsaa nogen- 

 lunde godt, men adskillig ujevnere end vestenfor, hvilket ligesaa var til- 

 fældet for Nufsfjord, hvorfor baadene derfra holdt sig vest paa Sunds- 

 havet. 



Fra Skroven til Hemiingsvær var fi.>ken fra mars maaneds begyn- 

 delse næsten forsvunden, og baadbelægget flyttede paa faa undtagelser 

 nær vestover. I Henningsværs og Stamsunds distrikter blev udbyttet og- 

 saa tarveligt for de baade, som laa igjen. 



