— 424 — 



ogsaa i 1905 ved sæsonens begyndelse, at deltagelsen var betydelig mindre 

 end i de foregaaende aar, idet fisket til ud i august kun dreves af 8 

 dampskibe og 9 kuttere. Efter den uheldige sæson i 1904 kom dette 

 ikke uventet. Det ligger da nær at spørge, om dette resultat var en 

 følge af en feilagtig anlagt driftsmaade. 



De hollandske fiskere har den største erfaring for, hvorledes fang- 

 stens tilgodegjørelse ombord mest praktisk bør ordnes, og det var derfor 

 af særlig stor betydning her hos os at faa paavist, hvilke fordele og 

 hvilke mulige mangler denne driftsmaade vikle byde overført paa vore 

 forholde. 



Paa foranledning af fiskeristyrelsens videnskabelige afdeling blev 

 der med statsbidrag udført et saadant forsøg med kutter ,,Frithjof". I 

 ,.Fiskeritidende", Iste hefte 1906, har vi gjengivet den af observatøren 

 under forsøget, hr. Peder Rønnestad, efter instruks fra fiskeristyrelsens 

 videnskabelige afdeling førte journal. Her skal vi kun medtage bemerk- 

 ninger om de vigtigste forhold og udsigter for et norsk sildefiske i Nord- 

 sjøen. Vi skal da særlig omtale fangstfelterne, fangstudbyttet, fiskets 

 lønsomhed og udrustningen til fisket. 



Fangstfelter. 



I sin bog „Norsk havfiske", 2den del, side 310 ft', har Hjort paa 

 grundlag af en række opgaver over forskjellige fiskefartøiers fangster 

 skildret de hollandske og norske fiskeres fangstfelter til de forskjellige 

 tider. Ti henviser den læser, som maatte ønske nærmere at sætte sig 

 ind heri, til den nævnte bog. 



Forsøgsfartøiets driftsplan var beregnet paa at følge den drifts- 

 maade, som de norske fiskere i de senere aar har befulgt. Fra de sidste 

 dage af juni til udgangen af juli deltog fartoiet derfor i Shetlandsfisket. 

 Fangstpladserne for dette tidsrum (se stationerne 1 — 16 paa kartet pag. 

 426) er beliggende paa den nordlige del af Nordsjøbanken østenfor Shet- 

 land. I denne tid fiskede fartøiet 353 tønder af samme slags sild, som 

 hollænderne fisker. 



Fra begyndelsen af august maaned og lige til forsøgenes afslutning 

 ved udgangen af oktober dreves dernæst forsøgene paa et meget be- 

 grænset omraade (fra 60° 9' til 60° 37' n. br. og fra 2° 55' til 3° 16' 

 0. 1.). Se kartet side 426, stationerne 17 — 36. De fleste og største 

 fangster gjordes paa steder, hvor dybden var fra 69 til 81 favne. Dette 

 er netop, hvor bunden begynder at helde af fra Nordsjøbanken mod 

 Den norske Rende. Der fiskedes her i maanederne august — oktober 

 1 125 tønder sild af den forannævnte kvalitet, som dog varierede meget 

 til de lorskiellige tider. Den største fangst opnaaedes i august (692 



