— 435 — 



Sklinden blev under forsøgstiden tiere gange benyttet som havn 

 ogsaa under en storm af VNV og fandtes med denne vindretning at være 

 en smul og god havn. Jeg har talt med flere dampskibsførere, som har 

 drevet skreitiske fra Sklinden om vinteren, og alle udtaler, at havnen er 

 meget god og tilkommelig om dagen i al slags veir, naar man har for- 

 svarlige ankere og fortøininger. For smaabaade maa derimod vistnok 

 havnen betegnes som mindre god, og heraf er maaske dens daarlige rygto 

 fremkommet. 



Som Anmerkning paa det iaar 1906 udkomne specialkart B 45' over 

 Sklinden og omliggende farvand staar om indseilingen til Sklinden blandt 

 andet følgende : 



R a as a. Farbar i al slags veir. 



En ak led en. God led i mågs veir. Med høi sjø fra nord bryder 

 imidlertid det trangeste af leden mellem Enakskaaket og Hansholmen 

 snart samen. 



Hal sl eden. Baadled i magsveir. Kræver lokalkjendskab. 



Døl le den. Baadled i magsveir. 



Odboleden. God led i magsveir. Bryder snart sammen under 

 sjøgang fra vest. 



Haarholmleden. Den bedste indseiling vest fra. Bryder imid- 

 lertid ogsaa sammen i høi sjøgang fra vest. 



Nonsskj ærleden. Baadled i magsveir. Bryder snart sammen. 



Foruden disse anmerkninger er ogsaa medene for de forskjellige 

 indseilinger opgivne. 



Den nuværende fyrbelysning, som leder fra og til indre led, og Sklinden 

 er heller ikke tilfredsstillende, og saavidt jeg ved er ogsaa andragende 

 om at rette bod herpaa indsendt til fyrdirektøren. 



Sklinden er nu kun beboet af den mand, som passer lygten, men 

 har forhen været beboet af flere familier, som de overgroede grundmure 

 paa Heimø vidner om. 



Paa Hansholmen er opført i de' sidste aar 2 pakhuser, som særlig 

 benyttes i skreitiden, i hvilken tid der ogsaa i de seneste aar har været 

 stationeret et eller flere kjøbefartøier. 



Udfor Froøerne og Halten er strømmen meget sterk, mest nordost- 

 gaaende. Saaledes var driften paa station 9 14 kvartmil i løbet af natten. 

 De andre stationer vest for Halten var driften 5 — 6 kvartmil. 



Strømmen i Frohavet er mere uregelmæssig, men ogsaa her ofte 

 sterk, dog er de strøg, som undersøgtes af „ Michael Sårs", saa godt op- 

 lyst ved fyrer og lygter, at under almindeli^ omstændigheder kyst- 

 drivgarnstiske meget godt kan foregaa her. 



Et betydeligt drivgarnsfiske foregik i høst omtrent samtidig med 

 ,,Michael Sars"s undersøgelser i Haltendybet langs landbakken af Fro- 



