— 443 — 



fra hinaiiden. Gjennem den tyske professor Fr. Heinckes store, grund- 

 læggende arbeider paa dette felt er vi nu kommet saa vidt, at vi virkelig 

 forstaar at skjelne mellem paaviselige sildestammer (,,Rassen") i havet. 

 Til en belysning af saadanne stammemerker kan her nævnes, at sildens 

 hvirvelantal varierer, antallet af bugskjæl mellem gatboret og bugfinnernes 

 basis er forskjelligt og endelig, at der er en stor forskjel i kropsforholdene 

 hos de forskjellige stammer (f. eks. varierer afstanden fra snudespidsen 

 til forkanten af rygfinnen, til gatboret og til bugfinnernes basis, altsammen 

 i forhold til individernes totallængde). Til en udredning af de forskjellige 

 stammer i vore farvande er der i de senere aar indsamlet et betydeligt 

 materiale, der blir meget detalj eret undersøgt ved maalinger. Jeg skal 

 ber kort udrede, hvilke kjendsgjerninger der synes at fremgaa af det 

 materiale, der til nu er blevet undersøgt ved fiskeristyrelsens videnskabelige 

 afdeling. 



Til en første, orienterende oversigt foretoges med ,,Michael Sårs" 

 i august —september et togt i Nordsjøen (detaljeret oversigt over dette 

 tindes i kapt. Thor Iversens artikel ,,Nordmænds og andre nationers 

 sildefiske i Nordsjøen", ,,Norsk Fiskeritidende" 8de og 9de hefte 1904, 

 og i dr. Johan Hjorts bog „Norsk havfiske", anden del side 320). 

 Som supplement til dette togt fik jeg til undersøgelse følgende silde- 

 jDrøver: storsild fra Aalesund, vaarsild fra Solsvik — Haugesund samt en 

 prøve Bohuslåns-sild fra Gøteborg gjennem professor dr. 0. Petters on, 

 Stockholm. Samtlige disse prøver er tagne af fangster vinteren 1904 — 05. 

 Til et specielt forsøg paa en undersøgelse over et sandsynligt grænse- 

 distrikt mellem to stammer fik vi gjennem hr. Lauritz Devold over- 

 ladt nogle prøver fra Vikingbanken fra d/s „Kinn". 



For oversigtens skyld inddeles „modenheds-graden", d. v. s. rognens 

 eller melkens (kjønsorganernes) udvikling i følgende stadier: 



I betegner sild, der aldrig har gydt og hvis kjøn kun kan bestemmes 



ved mikroskopets hjelp, 

 n sild med smaa (3 a 4 mm. til 8 — 9 mm. høie) kjønsorganer; rog- 

 nens enkelte eg kan først adskilles ved hjelp af en lupe, 

 ni de polygonale eg kan skjelnes med blotte øie, alle er uklare (kjøns- 



organets høide 9 — 18 mm.), 

 IV enkelte eg helt runde og klare, hovedmassen dog endnu ikke moden 

 (høide over 18 mm,), 

 V rogn og melke flydende, 

 VI udgydt (kjønsorganerne er her af størrelse som hos II). 



Praktisk talt vil disse stadier i forbindelse med isterholdighed være: 

 I (isterholdighed m [= meget]) | 

 n ( _ m ) J *''^''^'^' 



