Saavel Torskefisket som Vaarsildefisket vedkommende. 



Deltagelsen i Fiskerierne. 



Sildefisket: I den største Del af Januai-, da ogsaa iaar Fisket 

 taldt meget spredt, var dei- ikke nogeiisteds nogen større Mængde af 

 Fremmede; overalt, hvor Silden ytrede sig, var der dog nok til at tåge 

 imod den. 



i de sidste Dage af Januar begyndte Tilstrømningen for Alvor — 

 særlig til liøvær, Fæøen, Urter og Utsire, saa Belægget for disse Vær 

 allerede var betydeligt, da Opsynet tiltraadte. 



Fra Begyndelsen af til 25de Februar var Røvær Hovedsamlings- 

 pladsen. Omkring Midten at Maaneden var der i nogle Dage henved 

 10 000 Fremmede her — en for en længere Aarrække aldeles uhørt stor 

 Masse; mange led da ret ondt for Logis, — efterat Leilighederne derude 

 var aldeles overfyldte, maatte Folk ty baade til Udhuse og Lasterum, 

 og det er jo under saapas Kulde som iaar ingen Spøg. 



I sidste Halvpart af Februar spredtes Sildefiskerne; endel tog 

 sydover til Karmøen, mens de fleste reiste til Espevær og herfra efter- 

 haanden videre nordover. 



Omkring Midten afMarts reiste omtrent alle Garnfolkene og Største- 

 parten af Notbrugene hjem, — kun en mindre Del af disse sidste vikle 

 endnu sé Tiden lidt an. 



Til Torskefisket iaar, hvortil man havde sat saa store Forhaab- 

 ninger, fremmødte ogsaa flere Folk end tidligere — ikke alene norden-, 

 men ogsaa østenfra ; Bestemmelsesstederne var, foruden Glesvær og Bisken 

 i Søndre Bergenhus. udelukkende Værene i Stavanger Amt. Af Nord- 

 lændingeriic havde mange Baade staaende igjen siden Fjorflsket. 



Ved Begyndelsen af Februar var de fleste fremmede Fiskere fremme 

 De Folk i selve Distrikterne, som nærmest havde tænkt sig eiter Skreien, 

 afventede foreløbig Begivenhedernes Gang hjemme; men da Sildefisket 

 oppede sig, strømmede de alle ud. 



