— 152 



Som man af Tabellen vil se, var Antallet af Fiskere i Lofoten ivinter 

 meg-et stort, ja større end det kan sees at have været siden den nuværende 

 Lotbtlov traadte i Kraft. Aarsagen hertil var selvfølgelig det gode Fiske, 

 .^oin lokkede Folk, der ikke havde tænkt sig til Lofoten ivinter, til 

 alligevel at reise did. Som før nævnt indfandt der sig ogsaa endel af de 

 Fiskere fra Helgeland, som havde deltaget i det mislykkede Fiske om- 

 kiing flaugesundskanten, men deres Antal var neppe betydeHgt, og de fleste 

 kom vistnok forsent til egentlig at kunne høste nogen større Fordel af 

 det gode Lofotfiske. 



Trods det store Antal Fiskere hørtes der ivinter forholdsvis faa 

 Klager over Uorden paa Søen, der var Fisk at faa for Alle, saa den ene 

 fik liden Anledning til at misunde den anden, og Veiret var som oftest 

 godt. Under saadanne Forholde viser det sig altid, at Klagerne over 

 Uorden paa Søen er færrest. 



Baadmandskabernes gjennemsnitlige Styrke har været: 

 1895 pr. Garnbaad 5.84, pr. Linebaad 4.09, pr. Dybsagnbaad 3.07 



— 3.12 



— 3.08 



— 3.17 



— 3.00 



Forholdet mellem Baadbesætningernes Størrelse fra de forskjellige 

 Distrikter vil sees af etterfølgende Tab. XIV. 



Tab. XIV. 



Gjennemgaaende synes Linebaadene ivinter at have været stærkt 

 bemandede, hvilket tør hidrøre fra, at saamange af dem var bestemte paa 

 lige fra Fiskets Begyndelse, at ro i Vestlofoten. Gaarnbaadene jderimod 

 synes foiholdsvis at have havt en mindre Besætning, hvortil den stærke 

 Anvendelse af Lidhivningsspil formentlig bidi-ager. Edvard Johannesen 

 Meisfjord af Alstahaug var ivinter af Selskabet for Skibbrudnes Kedning 

 udrustet med en Snedseilsbaad, der var forsynet med Petroleumsmotor. 



