— 49 — 



Det gode Veir i Januar Maaned bevirkede, at forholdsvis mange 

 Kjøbefartøier kom tidlig frem til Lofoten og som sædvanlig flest til Øst- 

 lofoten. Ialt var der dog omkring 100 færre end de nærm est Jbregaaende 

 Aar. Da Fisket i Februar Maaned tog sig op paa Strækningen Stamsund 

 — Bålstad, søgte snart flere og flere Kjøbefartøier hertil, men da der sam- 

 tidig blev Udsigter til Fiske i Raftsundet, søgte ogsaa endel derhen og 

 senere i stort Antal til Østnæsfjorden. Henimod Midten af Marts, da 

 man forstod, at der heller ikke paa sidstnævnte Sted blev noget større 

 Fiske, flyttede Størstedelen af Kjøbefartøierne til Henningsvær og de øst- 

 ligere Vær i Vestlofoten, hvori de fleste vistnok fik Last. Imidlertid ei- 

 der jo altid endel Fartøier, hvor Fiskekjøb som Regel kun foregaar, naar 

 Prisen tilfeldigvis kan være lav, men hvor almindelig Krambodhandei er 

 Hovedsagen og drives under Beskyttelse af det ubetydelige Fiskeindkjøb. 

 Disse Fartøier sælger som oftest igjen sin Fisk inden Afreisen fra Lofoten. 



Nogen større Flytning til de vestligste Vær foregik ikke, men fra 

 Begyndelsen af April seilede efterhaanden endel Fartøier til Finmarken. 



Antallet af Kjøbefartøier ved hver halve Maaned i de sidste 7 Aar 

 vil sees af Tabel XXVI. 



Tab. XXVI. 



Opgave over de tilstedeværende Fartøier 16de Marts foreligger i 

 Tabel XXVII. I denne er fortiden Kjøbefartøier og Bygdefarere med- 

 taget Logisfartøier samt Fartøier i Oplag. 



