— GG — 



synes Forbindelsen mellem dette og Våndets Temperatur at være ret 

 ioinefaldende. 17de Februar var saaledes Temperaturen paa Kabelvaag- 

 bakken i Overfladen 2.4 Grader, Bunden (115 Meters Dybde) 3.5 Grader- 

 Saagodtsom ikke Fisk for Svolvær— Kabelvaag. 



19de Februar mellem Brettesnæs og Risvær skal Temperaturen i 

 Overfladen have været 2.8 Grader, paa 50 Meters Dybde 3.5 Grader, 100 

 Meter under Overfladen 5.8 og ved Bunden (114 Meter) 5.7 Grader. 

 17de Februar begyndte Fiske for Brettesnæs, og 19de Februar var der 

 ret godt Fiske ogsaa for Digermulen og Molgavlen. 



22de Februar skal Temperaturen ved Smaaskjærene i Østnæs- 

 fjorden have været ved Overfladen 1.2 Grader og paa 80 Meters Dybde 

 1.9 Grad. Samme Dag udenfor Helle: Overfladen 1.8 Grader og paa 100 

 Meters Dybde 2.6 Grader. Intet Fiske i Østnæsfjorden paa den Tid. 



5te Marts i Østnæsfjorden: Lilandsbugten omtrent 2 Graders Vand 

 ved Bunden. Intet Fiske. Fra Vaterøen udover: Temperaturen ved 

 Bunden 3.6 til 4 Grader. Godt Fiske, stor Tilflytning. Nævnte Dag var 

 Temperaturen i Raftsundet sunket betydelig siden 19de Februar, og 5 

 Graders Vand fandtes først paa stor Dybde udenfor Brettesnæs. Det 

 samme var Tilfældet paa Hølen, hvor 4 Graders Vand først fandtes langt 

 ind. Fisket i Raftsundet er den Dag noteret som yderst smaat paa Dag- 

 liner, Fraflytning, og for Svolværhavet: Dagliner svart. 



Da det vistnok maa erkj endes at være en for Lofotfiskerne vigtig Sag 

 at faa afgjort, om Lofotskreien fortrinsvis er tilstede i større Mængde paa 

 de Steder og i den Dybde, hvor Våndets Temperatur har en bestemt 

 Størrelse, f. Ex. mellem 4 og 5 Grader Celsius, eller om dette ikke er 

 Tilfældet, synes det paakrævet, at der foretages noget mere end hidtil 

 skeet for at faa disse Spørgsmaal bragte paa det Rene, noget, som for- 

 mentlig ikke kan siges at være skeet ved de i 1891 — 1892 foretagne 

 Temperaturmaalinger. 



