2. 
Tabel 16 viser Forholdet mellem Brugen af de forskjellige Fiskered- 
skaber i de sidste 10 Aar. 
Tabel 16. 
Procent Fiskere. 
APA. ET ET EF E 0 
Garn- Natline- Dybsagn- 
brugere. brugere. brugere. 
1850 ET EE | 58.7 52.5 8.8 
1890". 4 HAR | 45.9 49.2 6.9 
1898 ev 5 se SJ 44.5 47.4 ho 
1899: - 15 ØL: 43.2 48.8 8.0 
15935. 4 0 42.8 49.6 T.6 
181 LS JE 5 JER 58.0 Bor | 6.3 
18951000 ST GR 26.3 66.7 7.0 
TSR er ee 22.2 | 69.1 8.7 
PBN TE 28.9 | 62.7 8.4 
895 MERE 35.5 | 59.6 | 4.9 
| 
Som det af ovenstaaende Tabel vil bemærkes er der for Garnbrugernes 
Vedkommende en Forøgelse, medens Dybsagnbrugernes Antal er gaaet 
betydelig ned. Aarsagen hertil er, at en større Del af Dybsagnbrugerne 
er gaaet over til at fiske med Smaagarn. Af Smaagarn eller Smaafiske- 
garn var der i Vinter benyttet en hel Del. Dette Redskab, som tidligere 
kun har været brugt i Østlofoten, brugtes i Aar ogsaa med Held i Vest 
lofoten, hvor Fisken i længere Tid stod nær Land, hvilket formenes at 
være en absolut Betingelse for fordelagtigt Fiske med saadanne Garn. 
Ved de i Aar foretagne Havdelinger i Vestlofoten er der saavidt 
mulig reserveret Fælleshav nærmest Land, blandt andet af Hensyn til, at 
Smaagarn kan bruges overalt langs Kysten, hvor dertil forøvrigt er An- 
ledning. 
I de Udvalgsmøder i Vestlofoten, hvor Synkenotsporgsmaalet be- 
handledes, blev der fattet enstemmige Beslutninger om Forbud mod 
Brugen af dette Redskab. I Østlofoten blev der, paa Grund af Fiskernes 
Fraflytning, ikke Anledning til at behandle denne Sag. 
Med Hensyn til Anvendelsen af de forskjellige Redskaber i de 
enkelte Distrikter i de sidste 10 Aar henvises til Tabel 17. 
