— 166 — 
Sommerfisket efter Torsk og Hyse var daarligt saagodt- 
som over hele Finmarken, hvorfor ogsaa de Priser, der betaltes af Rus- 
serne for disse Fiskesorter, var omtrent det dobbelte af, hvad der vanligt 
betales. Seifisket var derimod godt flere Steder, og specielt i Pors- 
angerfjorden, men ogsaa i den ydre Del af Varangerfjord var der i 
længere Tid Masser af Sei, hvoraf endel toges med Synkenøter..: De 
fleste Fiskere fik dog lidet godt af dette Fiske, da faa af dem har 
saadanne Nøter i Østfinmarken, naar undtages Folk fra Vadsø, Kiby 
og Ekerø. 
Et Par dækkede Baade fra Vardø gjorde i Juli Maaned et Par 
Ture ud til Bankerne udfor Vardø for at fiske efter Kveite, og disse 
gjorde noksaa gode Forretninger, hvorimod Dampskibet «Finmark» af: 
Mehavn, der ligeledes gjorde endel Fiskeforsøg derude, var mindre "heldig 
og fandt ikke Fisket lønnende. Det gaar smaat med at faa oparbeidet 
og udviklet et ordentligt Bankfiske her i Finmarken; der gjøres onkelte 
spredte Forsøg, men er man ikke strax heldig og gjør god Fangst, gaar 
Fiskerne træt og slutter. Man kan jo ikke være sikker paa at træffe 
Fisken hvert Aar aldeles paa samme Sted, men at søge den op paa 
ukjendte Fiskepladse, synes Fiskerne de ikke har Raad til, naar de ved 
at fiske under Land altid kan faa noget. Saavidt jeg har bragt i 
Erfaring, drev Russerne iaar for offentlig Bekostning videnskabelige Under- 
søgelser og Fiskeforsøg med Dampskib udenfor den murmanske Kyst, og 
der skal under disse Forsøg være fundet flere gode Fiskepladse, og jeg 
tvivler heller ikke paa, at man ogsaa paa denne Maade vilde kunde finde 
flere gode Fiskepladse ogsaa udenfor Finmarkens Kyst, hvorfor det vist- 
nok vilde være gavnligt, om vi kunde følge Russernes Eksempel i dette 
Stykke. Var det saa hos os som i England og tildels flere fiskeridrivende 
Lande, at kapitalstærke Forretningsmænd var interesseret i det egenlige 
Fiske, vilde det nok gaa hurtigere med at faa udviklet vort Bankfiske, 
men saa er jo ikke Tilfældet ialfald her i Finmarken, og Fiskeren selv 
magter jo ikke at gjøre Fiskeforsøg paa ukjendte Fiskepladse langt til- 
havs, uden de med nogenlunde Sikkerhed tør paaregne Fortjeneste. Der- 
for bliver vistnok den eneste Udvei til Havfiskets Udvikling, ialfald her 
i Finmarken, at man først kan vise Fiskerne, hvor de gode Fiskepladse 
er at finde. 
Efter mange Aars Forløb fik man atter ifjor Sildefiske i Fin- 
marken, idet der fangedes og saltedes ca. 180000 Tønder Sild, væsentlig 
i Øxfjord, Talvik og Alten. Allerede i nogle Aar har man mærket Sild 
i flere af Finmarkens Fjorde og tildels udenfor Kysten, men noget egentlig 
Sildefiske har man ikke havt siden Sextiaarene før ifjor, da Silden kom 
saa nær Land, at den kunde tages med Not. Rigtignok har der i de 
senere Aar været taget endel Sild i flere af Finmarkens Fjorde baade 
med Not og Garn, men denne Sild har væsentlig været benyttet til Agn- 
sild, da det meste af den fangede Sild har været lidet skikket som 
