Af denne ekstraseddel vil det sees, at man kan hente følgende 
oplysninger: 
1. Den druknedes livsstilling, 
hans alder, 
om gift eller ugift (,egteskabelig stilling”), 
hans bopæl, 
aarstiden (maaned, datum) da drukning fandt sted, 
af oplysningen om, hvor dødsfaldet er indregistreret, kan man slutte 
sig til, hvor ulykken fandt sted. Desuden oplyses der undertiden, 
men ikke altid, noget om den virksomhed, som fandt sted under 
ulykken. 
Alle disse forskjellige oplysninger har nu været anvendte til 
opstilling af tabeller for aarene 1895—1904. NSaaledes giver 
Tabel bil. 17 en oversigt over samtlige druknede personer med 
særskilt opgave over antal druknede fiskere 15 aar og derover i de 
nævnte aar. 
Tabel bil. 18 giver nærmere opgaver over de fiskeres livsstilling, 
som omkom i aarene 1895—1904 under fiskeri og under baadfart. 
Tabel bil. 26 indeholder bl. a. opgave over alder og egteskabelig 
stilling for fiskere druknede under fiskeri og baadfart. 
Tabel bil. 20 indeholder opgaver over antallet af de i de for- 
skjellige maaneder af aaret under fiskeri og baadfart omkomne fiskere i 
hvert af de ti aar. 
Tabel bil. 27 og 28 meddeler endelig antallet af de i de for- 
skjellige amter, herreder og byer under fiskeri og baadfart druknede 
fiskere i de ti aar. 
Vi skal noget nærmere betragte de almindelige erfaringer, som disse 
tabeller giver, og vi vil da til en begyndelse særlig betragte opgaverne 
over de druknedes livsstilling. Som svar paa ekstrasedlernes spørgs- 
maal 4 opføres der for fiskernes vedkommende snart ,fisker*, snart ,j fisker 
og gaardbruger*, snart ,fisker og husmand* eller omvendt ,husmand og 
fisker* o. s. v. Qgsaa andre livsstillinger findes sammenstillet med fiskerne. 
Af tabellen bil. 18 ser man nærmere redegjørelse for antallet af saadanne 
forskjellige grupper af livsstillinger. Ved opstillingen af denne tabel fandtes 
det nødvendigt at skille mellem de tilfælde, hvor livsstilling kun var 
opført at være fiskeri (i tabellen kaldes denne gruppe ,opgivne 
kun som fiskere*) og saadanne tilfælde, hvor livsstillingen var opført 
som fisker og gaardbruger etc. (,opgivne delvis som fiskere). 
Men ved nøiere studium af materialet viste det sig meget snart, at der 
ogsaa udenfor disse to store grupper befandtes mange mænd, som ogsaa 
i større eller mindre del af sin virksomhed maatte ansees for at ernære 
sig af fiskeri. Naar der f. eks. paa ekstrasedlerne opføres om en mand, 
SepEeN 
