5 Ver å 
BE 
B. Fisker 1 en større del af aaret: 
3) Deltager i skreitiske og finmarkstiske. 
4) Deltager foruden i disse 2 fiskerier i fedsildfiske. 
5) Deltager i vaarsildfiske og makrelfiske. 
6) Østlandstiske efter sild og makreltiske. 
C. Fisker hele aaret: 
7) Som gruppe 6, desuden fjord- og kystfiske. 
S) Hjemmefiske aaret rundt. 
9) Blandet kystfiskeri aaret rundt. 
10) Havfiske med større farkoster aaret rundt. 
Disse 10 grupper, som jeg her har opstillet, kunde let forfleres, 
men jeg tror, at alene disse grupper vil give et tydeligt billede af, hvor 
forskjelligartet fiskernes virksomhed kan være baade med hensyn til tid, 
farvand, teknik og udbytte. Det fremgaar ogsaa heraf, at en gruppering 
af fiskerne, alt efter som fiskeriet for dem er eneerhverv, hovederhverv 
eller bierhverv, vistnok kan have en vis berettigelse og saaledes f. eks. 
falde sammen med de tre ovenanførte større hovedgrupper Å, B og C, 
men det er ligesaa klart, at der mellem disse 3 grupper er saa mange 
andre forskjelligheder end den med hensyn paa tiden, at en saadan grup- 
pering alene kun giver et høist utilfredsstillende billede af fiskeribedriften. 
Sagen er utvilsomt den, at statistiken over fiskerne er forberedt og 
udarbeidet med et mindre kjendskab til fiskeribedriften end til andre 
næringsveie. Man faar derfor af statistiken det indtryk, at det at drive 
tiskeri er en saavidt ensartet virksomhed, som f. eks. en af de specielle 
underafdelinger af fabrikvirksomheden er det. For haandverk og indu- 
stri finder vi opført en mængde underafdelinger. Under gruppen: ,,Metal- 
industri, tilvirkning af maskiner, verktøi, instrumenter, transportmidler 
m. m.* opføres der i statistiken ikke mindre end 34 forskjellige under- 
afdelinger. Man kan saaledes faa vide, hvormange rørlæggere, urmagere, 
blikkenslagere og instrumentmagere der findes i riget og i dets bygder, 
men fiskerne opføres kun som en enkelt gruppe af de forskjellige 
livsstillinger. Men den, som kjender noget til den norske fiskeribedrift, 
vil vide, at fiskerne ikke alene i tal overgaar samtlige dei fabrikdrift 
arbeidende personer her i landet, men at ogsaa fiskernes virksomhed som 
fag betragtet er ligesaa varieret ov forudsætter ligesaa meget speciali- 
seret fagkundskab, som mangfoldige grupper af fabrikarbeidere maa være 
1 besiddelse af. 
Heraf følger, at statistikens inddeling eneerhverv, hovederhverv og 
bierhverv langtfra tilfredsstiller selv de vigtigste fordringer til en beskri- 
