PG 
30 motorfartøier og 
124 dampskibe ialt i Norge. 
I høstmaanederne 1906 henvendte jeg mig til kystens lensmænd og 
magistrater med anmodning om at faa tilsendt en opgave over, hvormange 
dækkede fartøier der var i distriktet, og herunder skjelnedes mellem 
smaa seilfartøier under 49 fod 
store == over 40 
motorfartøier og dampskibe. 
pb 
IL løbet af høsten og de første maaneder af 1907 indløb der svar 
herpaa, og ifølge disse var der omkring Iste januar 1907 følgende antal 
fartoier: 
2338 smaa dæksfartøier 
1 398 store n— 
647 motorfartøier 
176 dampskibe.*) 
Sammenligner vi dette store antal med ovenstaaende opgave for 
1903, vil man se, hvilken overordentlig vekst der har fundet sted i den 
norske fiskerflaade. End mere blir dette klart, naar man erindrer, at der 
for 15 aar siden overhovedet kun var meget faa dæksfartøier, som brug- 
tes til fiskeri. Om det nuværende antal af aabne baade kan intet siges 
med sikkerhed, men tages alle størrelser med, maa man antage, at an- 
tallet fremdeles nærmer sig det for 1903 anførte. Disse opgaver over 
de dækkede fartøier kan benyttes til en beregning over antallet af fiskere, 
som driver paa slige fartøier, og en saadan beregning findes paa tabellen 
bil. 28. | 
Ved denne beregning er der overalt forudsat, at de store seilfartøier 
og motorfartøier gjennemsnitlig havde en besætning af. 7 mand, at damp- 
skibene havde 13, hvilket er det laveste antal mand, som anvendes, og 
at de smaa dæksbaade i Finmarken og paa Skagerakkysten gjennem- 
snitlig havde 4, ellers overalt 5 mand. Denne beregning er meget lav. 
Som det sees, faar vi ved den ialt 27 279 mand, eller en meget betydelig 
del af statistikens 50000 fiskere. 
Paa grundlag af dette materiale kan vi nu gaa over til en betragt- 
ning af de forskjellige landsdeles fiskerbefolkning. Til den første over- 
sigt tjener følgende tabel 
1) Heri er ikke medregnet dampskibe, som driver fiskeri fra England. dJeg gjør 
udtrykkelig opmerksom paa, at jeg ingen forandring har villet foretage i disse offici- 
elle opgaver, skjønt det er mig bekjendt, at opgaverne for enkelte distrikter ikke er 
helt rigtige. Feilene er dog smaa, og de har ingen betydning for de slutninger, som 
jeg har trukket af dem. 
