Ifølge folketællingen 1900 var der paa Østlandet med Skagerak- 
kysten 3567 eller kun 7.03 % af hele landets fiskere, derimod fandtes 
der 32.05 %/ af dem, som ernærede sig af landbrug, skogbrug og jagt. 
Til sammenligning hermed falder det sterkt i øinene, at antallet af de 
fiskere, som drev fiske paa dækkede fartøier omkring lste januar 1907, 
var ikke mindre end 4659 eller 17.08 % af landets gruppe af slige 
fiskere. Ved siden af driver en stor mængde fiskere i aabne baade, saa 
det samlede antal maa i høi grad overgaa det, som sidste folketælling 
opfører. — — — 
I hvilken grad dette skyldes en forøgelse af fiskernes antal eller 
folketællingens unøiagtighed, er Jo vanskeligt at afgjøre. Men naar der 
for mange steder, som f. eks. Hvaler, opføres næsten ligesaa mange dæk- 
kede fartøier som folketællingens fiskere, saa maa det være sikkert, at 
en stor forøgelse af antallet af fiskere har fundet sted. Det almindelige 
kjendskab til forholdene i de senere aar bekræfter ogsaa dette. Den 
bedste forestilling om fiskernes antal giver derfor vistnok opgaverne over 
dæksbaadsfiskerne. Ifølge disse opgaver er der nu næsten ligesaa mange 
dæksbaadstiskere paa Skagerakkysten som paa Vestlandet (17.08 % mod 
Vestlandets 19.58 %), og langt flere end i Nordlands amt, et forhold, 
som vistnok vil overraske selv den, som kjender kysten godt. 
Af tabellen bil. 27 kan man nærmere iagttage, hvilke dele af Skagerak- 
kysten, som har de fleste dæksfartøier. Det vil sees, at de allerfleste af 
disse er smaa dæksbaade; disse driver silde- og makrelfiske i Skagerak, 
mest langs den norske kyst. De store dæksfartøier driver omtrent alle 
makrelfiske paa Nordsjøbanken. Sætter vi fartøiernes antal som maalestok 
paa udviklingen, saa viser det sig, at følgende herreder driver det største 
tiskeri. I Smaalenenes amt: Hvaler (149 fartøier) og Onsø (67). 
I Jarlsberg: Nøtterø (20). Brunlanes (32), Bratsberg: Skaatø 
(39), Nedenes: Tromø (37), Høivaag (28), Lister: Randøsund (49), 
Oddernæs (89), Søgne (34), Spangereid (34), Vanse (48) og Hitterø (27). 
Det er særlig Kristianiafjordens munding og kysten udenfor Kri- 
stianssand, som viser den rigeste udvikling. Her findes der en flaade, 
bemandet med dygtige fiskere, som har udviklet en tiskeribedrift, som i 
den største del af aaret er i fuld beskjæftigelse, væsentlig med fangst af 
sild og makrel. 
De tre Vestlandsamter havde i 1900 ifølge folketællingen 11.75 "/o 
af landets samtlige fiskere, derimod beskjæftigede landbruget kun 20.82 9/o 
mod Østlandets 32.05 %. Paa Vestlandet drives der fiskeri fra de yderste 
skjær til langt ind i fjordene. Hvilke mængder af folk og farkoster der 
findes, viser sig særlig ved vaarsildfisket, da der, som i 1901, 
fandtes 29000 mand. De fleste af disse drev fiske med aabne baade og 
