landets jordbrugere. Folketællingen i 1876 opførte 1813 jordbru- 
gere og 
1273 fiskere med eneerhverv 
1382 —= » hovederhverv, 
635 — » bierhverv, 
ialt 3 290 fiskere. 
Paafaldende er her det ringe antal fiskere med bierhverv og den 
ringe vekst i jordbrugernes antal. Begge disse grupper jordbrugere og 
fiskere er vel utvilsomt overveiende afhængige af fiskeri, og vil man tage 
med alle dem, som driver fiskeri, kan man vistnok omtrent i sin helhed 
regne med dem begge. 
Lige til de seneste tider var der overveiende baadtiskere i Fin- 
marken, men i de senere aar har der udviklet sig adskillig dæksbaads- 
fiskeri, saaledes at der dog nu findes 5.56 %/ af landets samlede dæks- 
fartøisfiskere og flere end i begge Trondhjemsamter. Foruden Vardø by, 
hvor der er 102 dæksbaade, har følgende herreder flere end 20 baade: 
Maasø (22), Kjelvik (67), Lebesby (22) og Tanen (31). 
En egen gruppe danner de med ishavsfangst og hvalfangst beskjæftigede 
personer. Der deltager i disse bedrifter folk fra den sydligste til den nordligste 
del af landet. Som ,fareklasse* maa de vel i mange henseender antages 
at staa i en særstilling blandt alle fangst- og fiskeribedriftens mænd. 
De bør imidlertid, saalænge vi intet mere bestemt ved om forholdene, 
ikke komme i nogen særstilling, saa meget mere som mange ogsaa ved 
siden af deltager i fiskerierne. Se herom J. O. Dahls betænkning, 
bilag 25. 
I det foregaaende har jeg søgt at beskrive de forskjellige lands- 
deles deltagelse i de forskjellige slags fiskerier. Man vil heraf se, at 
der i hvert enkelt distrikt helt fra Skagerak til Finmarken findes saa 
forskjelligartede bedrifter, at der i mange henseender maa siges at være 
større forskjel mellem de forskjellige slags bedrifter i samme distrikt, end 
mellem samtlige bedrifter i to forskjellige distrikter. 
Langs hele kysten foregaar der et stort fiske med aabne baader, 
dels af folk, som driver dette hele aaret, dels af gaardbrugere. Saa 
findes der langs hele kysten udviklet en kystbedrift med smaa dæksbaade, 
som driver udenfor faldene og paa de nærmeste banker udenfor skjær- 
gaarden, og endelig har vi de store fartøier, som søger videre helt over 
til Island og Ishavet, og som for det meste driver fiskeri eller fangst 
aaret rundt. 
