2 oa 
deltage i fiskebedriften paa havet. Ved sit eksempel har staten 
glvet den private kapital tiltro til denne bedrift. 
Som direkte resultat af de afsatte fonds paa ca. 17» million kroner") 
havde staten den 31te januar 1907 været behjælpelig med anskaffelsen 
af en fiskeflaade paa ialt 555 dækkede fartøier, hvoraf 59 dampskibe. 
Se side 224. — Efterhvert som afdrag indkommer, udlaanes midlerne 
paany. — Alene for den 1"/> million, som til enhver tid staar ude, ind- 
bringes der for landet aarligaars ca. 2.4 millioner kroner, be- 
regnet efter bruttoudbyttet for de fartøier, som i 1905 og 1906 havde 
havfiskelaan, der ikke var fuldt tilbagebetalte. Se bilag 14. Dette ud- 
bytte skyldes selvfølgelig ogsaa den private kapital, som stikker i de 
samme fartøier, medens der altsaa ikke i dette tal er medregnet indtæg- 
terne for de fartøiers vedkommende, som er anskaffede ved statshjælp, 
men hvis laan i de angjældende aar var helt indfriede. Den 31te januar 
1907 var disse fartøiers antal 164 — mulig forliste fartøier undtagne. 
Det her omtalte aarlige udbytte er hentet fra de aarserklæringer, som 
eiere af fartøier med havfiskelaan indsender. Efter disse erklæringer 
viser det sig, at som regel fisker fartøierne aarlig for et beløb, som hol- 
der sig omkring fartøiernes takstværdi, hvadenten denne er stor eller 
liden, og uanseet om drivkraften er damp, motor eller seil. Redskabernes 
værdi er ikke medregnet. Dette synes at vise, at de moderne og dyrere 
fartøier forrenter kapitalen bedst, da de i forhold til kapitalen har langt 
mindre besætning. Mandskabets lotter skulde samtidig blive større paa 
sidstnævnte fartøier, da lotten beregnes efter bruttofangsten. Da her 
mange forhold spiller ind — saaledes at de større fartøier gjerne fisker 
aaret, rundt medens de mindre ofte kun deltager i enkelte fiskerier — 
kan intet sikkert udledes af disse oplysninger, men de synes dog tydelig 
at vise, at det lønner sig at sætte kapital i moderne fiskefartøier, og at 
staten bør være behjælpelig med at udvide bedriften — særlig, hvor 
adgangen til kapital er vanskelig for fiskerne. 
Foruden et aarligt rentetab af ca. kr. 6500.00?) samt admini- 
strationsudgifter har staten siden fondenes oprettelse lidt et samlet tab af 
ca. kr. 53000.00 ved uerholdelige fordringer. Se side 222 samt bilag 5. 
Kunde den offentlige laanevirksomhed bygges paa større sikkerhed og 
ordnes saaledes, at den ikke forvolder rentetab (se nedenfor), vilde saa- 
1) Dette beløb har udgjort det ældre og det nye fonds samlede kapital i aarene 
1902—1906. Det anviste beløb af Finmarksfondet udgjorde kun ca. 17000.00 ved 
udgangen af januar 1907. 
?) Dette beløb er beregnet efter fondenes udestaaende kapital ved udgangen af 
1906. Den tid, fondene var mindre, var rentetabet selvfølgelig i forhold, medens det 
efter de sidste forøgelser vil vokse. 
