— 353. — 
beide har den videnskabelige forskning baade:i landbrug og i fiskeri altid 
kun spillet en underordnet rolle. Særlig i de store og kapitalsterke 
lande kan det siges, at de allerfleste fremskridt i kundskaben om nye 
fangstfelter og nye redskaber skyldes de haardt arbeidende og ulærte 
mænds eget geni, udholdenhed og mod. 
Qg den, som engang har seet de store landes flaader af førsterangs 
fiskedampere, der, som har lært disse damperes intelligente og energiske 
fiskere at kjende, han vil uden videre forstaa, at nogle smaa videnska- 
belige forsøgsdampere selvfølgelig maa staa langt tilbage i evnen til at 
opdage nye fangstfelter, nye fiskeforekomster og nye fangstmaader. 
I Norge har det derimod været muligt og er det endnu muligt at 
udrette noget paa denne maade, men dette skyldes ganske særegne forhold, 
som for hver dag vil mere og mere forsvinde. Da de norske fiskeriun- 
dersøgelser fik sit eget skib og skulde begynde sine videnskabelige under- 
søgelser, blev det nemlig meget snart klart, at der forelaa en vældig op- 
gave i at prøve de flere hundreder af kvadratmile store banker, hvor 
fiskeri aldrig var prøvet. Og der er .senere af staten blevet udført 
talrige forsøg, hvis resultater er fremlagt for offentligheden!), og som for- 
haabentlig tør siges at have hjulpet de norske fiskere i deres vanskelige 
arbeide for at komme over fra det gamle kystfiske med aabne baade til 
havfiske med gode dækkede farkoster. 
Da disse forsøg i denne forbindelse har den interesse at vise, å 
der ved saadanne undersøgelser ogsaa kan optages praktiske opgaver af 
ekstensiv art, vil jeg nævne, at der ved fiskeforsøg, som har bavt be- 
tydning for bedriften, er undersøgt store dele af de norske kystbanker, 
af Østhavet, af bankerne fra Færøerne til Island, og det til forskjel- 
lige aarstider; om vinteren, da der fiskes torsk, og om sommeren, da 
der fiskes lange, brosme og kveite. Der er ogsaa gjort sildeforsøg og 
kystundersøgelser og opdaget muligheder for nye fiskerier i kystfar- 
vandene. 
Men i de sidste aar er ogsaa den norske fiskeribedrift undergaaet 
store forandringer. Istedetfor aabne baade er der anskaffet større eller 
mindre dæksfartøier. For tiden findes der over 4500 saadanne, og der- 
med vil ogsaa selve bedriften i Norge i stigende grad komme til at over- 
tage selv alle praktiske fiskeforsøg. 
I intet af de europæiske lande og saaledes heller ikke i disse landes 
internationale fiskeriforskning vil det derfor i længden være muligt at 
søge det videnskabelige arbeides praktiske nytte og betydning i dets evne 
til at udvide fangstfelterne og til at opfinde nye fangstmaader. 
Der vil før eller senere komme en tid, da geografiske undersøgelser 
1) Se min bog ,Norsk havfiske" i ,Norges Fiskerier* I, Bergen 1905, og de for- 
skjellige beretninger om fiskeforsøg i tidsskriftet Aarsberetning vedk. Norges fiskerier. 
