=" 360 —= 
I nær sammenslutning med spørgsmaalet om vekslingerne staar 
spørgsmaalet om fiskeriernes varige aftagen. | 
Siden middelalderen har der i alle Nordsjølande været klaget over, 
at fiskebestanden aftog, og særlig har disse klager været sterke i daar- 
lige aar. 
Med fiskeriernes enorme vekst i den sidste menneskealder har 
spørgsmaalet naaet en styrke som aldrig tidligere. Det er særlig i Nord- 
sjøen, Skagerak og Kattegat, at man frygter for, at det intense fiskeri 
har formindsket bestanden, og spørgsmaalene overfiske, fredning, mindste- 
maal har da forlængst spillet en stor rolle i saavel videnskabsmænds som 
praktiske mænds fiskeridiskussioner. 
Forinden jeg nu søger at vise, hvilket lys vore undersøgelser over 
fiskenes livshistorie kan kaste over disse gamle og store spørgsmaal, vil 
jeg med nogle ord omtale de metoder og midler, med hvilke vi anstiller 
vore undersøgelser.  Disses nærmeste hensigt kan i en sum siges at være 
at beskrive en fisks opholdssted og vandringer, vekst og bygning gjennem 
hele dens liv, fra den fødes som et lidet omkring I mm. stort eg, til 
den en eller flere gange 1 sit liv selv forplanter arten videre. 
Men at kunne følge fiskenes liv saaledes — fra egget til det voksne 
dyr — det kræver en meget stor mængde kundskaber og et uhyre arbeide. 
1. Det kræver først og fremst, at man kan kjende arten paa alle dens 
udviklingsstadier, at man kan skjelne et eg, en larve og en yngel 
af en art fra alle de andre. 
Dette er for de fleste af vore vigtigste fiskearters vedkommende først 
blevet muligt ved de store indsamlinger og de studier, som er ud- 
ført under det internationale samarbeide. Vi er nu istand til at 
skjelne omtrent alle de vigtigste fiskearter fra hinanden gjennem 
hele eller den allerstørste del af deres liv!), og dette resultat skyldes 
det i almindelig biologisk henseende saa interessante forhold, at 
disse arter hver for sig gjennem hele sit liv dels i størrelse og dels 
i sin bygning frembyder karakteristiske forskjelligheder. Ja, ved 
indgaaende undersøgelser over fiskenes bygning er der endog paa- 
vist forskjelle mellem de forskjellige stammer af samme fiskeart. 
Saaledes har tyskeren Heincke paavist, at der er forskjel i hvirv- 
lernes antal og flere andre kropsdele mellem vaarsild og Doggerbank- 
sild. Herved kan disse kjendes fra hinanden. 
Det er nu bekjendt i vide kredse, at de fleste madnyttige fiskes 
eg flyder i havet. Alene silden danner en undtagelse. De smaa 
mest omkring 1 mm. store eg udvikler sig i nogle dage eller uger 
1) For torskearterne, som her særlig skal omtales, skyldes de senere aars frem- 
skridt i systematisk henseende fortrinsvis de danske undersøgelser. Jeg henviser til 
den danske forsker dr. Johs. Schmidts publikationer. 
