== 361 — 
vandlagets kemiske beskaffenhed (f. eks. dets saltholdighed) og 
dets bevægelser, havstrømmene. Herved blir mange af fiskenes 
vandringer forstaaelige; særlig gjælder dette for de yngre stadiers 
vedkommende, fordi disse som eg og yngel viljeløst føres afsted 
med vandet. Men ogsaa paa anden maade udvider dette studium 
vor forstaaelse. Det viser os nemlig de for øiet usynlige grænser, 
som findes i havet mellem de forskjellige vandlag, og forklarer i 
mange tilfælde de forskjellige fiskearters og fiskestammers karakte- 
ristiske optræden.*) 
Af særlig interesse for Norge har været den omfattende under- 
søgelse af Nordhavet, hvorover der snart vil foreligge en større be- 
retning af dr. Nansen og hr. Helland-Hansen. Helland-Hansen har 
ogsaa udført meget vigtige maalinger over strømmenes hastighed 
paa de store egger, banker, 1 fjordene og i Nordsjøen. Herved er 
tidligere ganske ukjendte forhold blit fastslaaede. Det samme er i 
Skagerak udført af svenske forskere og i Nordsjøen af hollænderne. 
Qgsaa paa disse metoders omraade er der indvundet en mængde 
af nye erfaringer. De tidligere forestillinger om havstrømmenes 
retning og styrke har i de forløbne 5 aar undergaaet store foran- 
dringer eller faaet et ganske andet og sikkert grundlag. 
Efter denne oversigt over de vigtigste arbeidsmetoder, med hvilke 
videnskaben nu søger at udrede fiskenes livshistorie, vil jeg da gaa over 
til at vise, hvad nu disse arbeidsmetoder har bragt os af sikker kund- 
skab om nogle af de vigtigte fiskearters liv, og vil jeg da begrænse mig 
til at omtale endel af vore mange erfaringer. Jeg vil vælge at omtale 
saadanne ting, som særlig kaster lys over de almene spørgsmaal, som 
jeg vil omtale nærmere tilslut, og jeg maa ogsaa træffe den begrænsning, 
at jeg kun henter saadanne eksempler fra nogle af de vigtigste arter, 
nemlig silden, seien, torsken, hysen og sammen med hysen tildels og- 
saa rødspætten. Vi vil da først betragte en del udvalgte træk af 
i 
Sildens naturhistorie. 
Rundt alle Nordhavets, Nordsjøens, Skageraks, Kattegats og Øster- 
sjøens kyster drives der fiskerier efter sild, og langs alle disse kyster er 
silden en af de vigtigste fiskearter for den praktiske bedrift. Sildens 
1) Stor fortjeneste af de hydrografiske metoders udvikling har særlig den svenske 
forsker O. Pettersson. Efter begyndelsen af det internationale samarbeide har særlig 
det internationale centrallaboratorium under dr. Nansens ledelse forbedret mange me- 
toder. Stor fortjeneste har saaledes den af Ekman konstruerede strømmaaler, med 
hvilken strømmenes hastighed og retning kan maales. 
23 
