on 
gydende aarsklasser, nemlig grupperne fra 3 til 10 aar. Af den første 
gruppe var der kun forholdsvis faa dyr, antagelig fordi ikke alle sei blir 
kjønsmodne i samme alder. Saa stiger antallet til 5-aarsgruppen for 
raskt at aftage igjen; prøven indeholdt bare faa individer ældre end 8 
aar. En anden prøve er fra Haugsholmen om vinteren (fig. 12). Den 
repræsenterer de største gydende fisk og viser endog fisk paa 18 aar, 
det vil altsaa sige fisk, som kan antages at have gydt 15 gange. 
De ældste viste tydelig karakteren af alderdomsvekst, saaledes f. eks."i 
skjællenes bygning. 
Torsken. 
Et stort og møisommeligt arbeide har paavist, at de flydende 
torskeeg gydes over et langt større omraade og til mere forskjellige aars- 
tider end seiens eg. I den sydlige Nordsjø, langs den engelske kyst, 1 
Skagerak, belterne, de norske fjorde, paa kystbankerne udenfor den 
norske kyst helt op til Finmarken, ved Færøerne og langs hele sydsiden 
af Island er der paavist store mængder af torskeeg. 
Særlig har de tyske og danske undersøgelser beskrevet torskeeggene 
indgaaende i Nordsjøen. Ved Island har de danske undersøgelser paa- 
vist, at eggene kun findes langs øens sydside, og langs den norske kyst 
har de norske undersøgelser indgaaende udredet, hvor gydning af tor- 
skeeg finder sted. Forskjelligt fra seiens gydning er torskens deri, at 
den finder sted paa meget grundere vand, derfor meget nærmere kysterne, 
ja endog inde i fjordene, skjønt der gydes uhyre meget større masser 
udenfor end indi fjordene. 
Paa grund af at gydningen finder sted nærmere kysterne, har torske- 
yngelen lettere for at naa disse end seiyngelen. Vi finder derfor torske- 
yngel langs alle kyster baade rundt hele Nordsjøen, i Skagerak, i norske 
fjorde og i Østhavet paa grundt vand. Men ved siden heraf foregaar 
der ogsaa en stor drift, og masser føres i lange tider og i lange afstande 
pelagisk afsted, medens andre ogsaa føres med de dybere vandlag. 
Undersøgelserne fra det nordlige Norge har paavist dette. Her fandtes 
nemlig 1 mars og april de nygydte eg alene begrænset til de nærmeste 
kystbanker, medens de smaa yngel i juni allerede fandtes spredt langt 
udenfor kystbankerne, og i august—september fandtes de flere tommer 
lange yngel svævende over Nordhavets største dybder over 100 kvartmil 
fra nærmeste land. Disse yngel var antagelig kommen langt syd fra, 
maaske fra Romsdalsbanken eller Nordsjøen, da strømmen gaar i den 
retning. De, som føres saaledes udover store dybder, søger bunden paa 
dybere vand, saaledes har man i Skagerak fundet de smaa aarsunger 
paa 30—40 favne, i Østhavet fundet unge torsk paa 150 favnes dyb. 
