== 
Fra den norske kyst er der indsamlet et stort materiale helt fra 
Skagerak til Finmarken, saaledes at man kan faa vide nøiagtig, hvor 
gamle skreien og finmarkstorsken er paa de forskjellige steder, men i 
detaljer har det ikke været muligt at faa bearbeidet hele dette materiale 
endnu. Jeg vil her kun anføre, at de mindste gydende torsk fra Lofot- 
fisket iaar af ca. 70 cm.s længde var 6—7 aar gamle, og at enkelte af de 
største i vore prøver af en længde af omkring 117 cm. viste sig at være 
16—17 aar gamle. Heraf ser vi, at mange torsk altsaa kan antages at 
gyde 11—12 gange i sit liv. 
Om torskens vandringer foreligger der et stort materiale, dels fra 
de statistiske undersøgelser over fiskernes fangster og dels fra merknings- 
forsøg. Vi ved fra tysk statistik fra Nordsjøen, at store torsk optræder 
paa de sydlige grunde banker om vinteren, og at de forsvinder om som- 
meren. | 
Vi ved fra norsk statistik, at der fanges stor torsk i Finmarken 
om sommeren, paa skreibankerne om vinteren. 
Vi ved ogsaa, at dette er underkastet de største vekslinger fra aar 
til aar helt fra Spitzbergen til Vaarsilddistriktet. 
Vi ved fra de danske undersøgelser ved Island, at de store gydende 
torsk samler sig ved sydkysten for at gyde om vinteren, og at de fanges 
paa nordkysten om sommeren. 
Merkningsforsøg har desuden vist, at fiskene gaar ud og ind af 
fjordene, og at de bevæger sig langs store dele af kysterne. 
Hysen. 
Hysen gyder i den nordlige del af Nordsjøen paa dybere vand. 
Dette har alle de forskjellige forsøgsdampere, som har arbeidet i Nord- 
sjøen, konstateret. De tyske undersøgelser har saaledes offentliggjort et 
kart, som viser forholdet mellem torskens gydning nær land og hysens 
paa de dybere nordligere banker. Hyseyngelen vokser hurtigt, og den 
holder sig pelagisk i mai, juni og juli maaneder. I denne tid, særlig i 
juli, føres den ud af Nordsjøen i kolossale mængder, som dels driver 
mod den norske kyst, dels ind i Skagerak og nord i Nordhavet, hvor vi 
paa talrige togter har fundet yngelen drivende. - Vi har en mængde 
stationer i Nordhavet med drivende hyser, som kanske kommer fra Nord- 
sjøen, kanske fra Atlanterhavet. I endnu større maalestok gjælder denne 
drift hvittingen, som sikkert kun gydes i meget smaa mængder langs 
den norske kyst nordenfor Stat. Den allerstørste del af de masser af 
| 
smaa hvitting, som findes der, skyldes utvilsomt produktion fra langt 
sydligere farvand. Ved samtidige strømmaalinger og iagttagelser af de 
drivende yngel er dette nemlig hævet over al tvil. 
