— SUT — 
Hysens alder lader sig let bestemme ved skjælundersøgelser, og det 
har derfor været muligt at sammenligne dens vekst i de forskjellige aldre, 
i de forskjellige farvand og i de forskjellige aar. Jeg skal nævne nogle 
eksempler herpaa. 
Fra Norge er der samlet materiale fra hysens hele livshistorie. 
Trawltræk fra Aalesund i aaret 1906 viser, at om vinteren, naar veksten 
er stanset, saa er aarsyngelen 13—14 cm. lange, l-gruppen er 21—922 
cm. og 2-gruppen 30 cm. eller lidt over. 3-gruppen var ifjor høst 36 cm. 
Disse smaa hyser er gjenstand for fiskerier; og ved siden heraf fore- 
kommer der ogsaa ældre individer baade i fjordene og ude paa kyst- 
bankerne helt op til 76 cm. lange. Alt ialt findes der saaledes grupper 
fra 2 til 11 aar gamle, som er gjenstand for fiskeri. 
Veksten hos disse fisk viser sig i de to første aar at være omkring 
10 cm. om aaret, men senere synker den ned mod de høie aldre (11 
aar). Dog er veksten ikke regelmæssig, idet enkelte aarsklasser kan 
ha en større eller mindre størrelse end gjennemsnittet. 
De største fisk, som forekommer i vort materiale, blev indsamlet 
ifjor i Hull fra en fangst af en trawler, som kom fra Hvidehavet. Det 
var fsk fra 55 til 80 cm., hvis alder var fra 9 til 14 aar. Disses skjæl 
viste for de sidste aarringes vedkommende meget liden vekst og daarligere 
bygning (alderdomskarakterer). 
Qgsaa i materialet fra Skagerak finder vi en ligesaa stor vekst 
som ved den norske kyst. 
Hvad der her interesserer os mest, er fordelingen af de forskjellige 
aarsklasser indenfor et stort materiale, som ifjor blev indsamlet under 
en stor mængde lineforsøg udenfor den norske kyst i Skagerak. 
Det viste sig nemlig her i Skagerak, at 9 aarsklasser, nemlig 
aarene 1902 og 1903, var meget sparsommere repræsenteret end baade 
tidligere og senere aars aarsklasser. Og dette var ikke nogen tilfæl- 
dighed; thi selv i vore trawlfangster over paa Jyllandsbanken i Skagerak 
var forholdet det samme. Ligesaa har svenske trawlinger paavist, at yngelen 
« særdeles forskjellig i de forskjellige aar i Skagerak, og det samme 
viste sig ogsaa ved endel kystundersøgelser, som udførtes i aarene 1903 
—1905 i norske Skageraksfjorde' Og hvad der særlig har interesse er, 
at det overalt viste sig, at det var den aarsklasse, som var født i aaret 
1903, som altid var sparsomst tilstede. 
Fra Nordsjøen foreligger der et særdeles stort materiale. Foruden 
det vældige statistiske materiale fra trawlernes fangster, findes der mange 
hundrede trawlinger udført af de forskjellige forsøgsdampere, og i disses 
1) Se K. Dahl: Om nytten af den kunstige torskeudklækning i østlandske fjorde. 
Aarsberetn. vedk. Norges fiskerier 1906. 
24 
